12 



f. Ex. den lille Hjerne Isun skulde indeholde Celleltjerner, da dens Forhold 

 og Funcf ioner overhovedet ere analog-e med den store Hjernes, men -vel 

 er det sandsynligt, at den lille Hjernes Fiinclioner beroe paa anderledes 

 dannede virhelijje Celler end den store Hjernes. 



I Cellelîjernen findes et eller flere lijernelegemer. Disse ere enten 

 punlUformijfe, ojy Isun Isjendelijje fra Cellelsjernen derved, at de ere morlsere, 

 eller deres Slürrelse naaer et Blodlejjeme af Mennesket. De sturste 

 Kjerneleg'emer har jejy fundet i Ryjjmarven af Pattedyr, hvor de næsten 

 havde Störreisen af et Fröblodlejjeme og' saae ud som Idare Blærer. Det 

 er meget sandsynligt, at selv de mindste lîjernelegemer ere Blærer eller 

 i det mindste for en Tid ere hule; thi de vise sig ofte omgivne a£ en 

 dobbelt Contour, som Kjendetegn paa en slörre eller mindre Hulhed med 

 forholdsviis tykke Vægge; ofte derimod kan man ikke opdage nogen Hul- 

 hed i dem. Af hvad Beskafiénhed det mulige Indhold er, har jeg ikke 

 kunnet undersuge. 



Hjernecellerne findes overalt i Hjerne og Rygmarv, hvor Sub- 

 stantsen ikke er fuldkomment hvid; den rent hvide Substants indeholder 

 ikke en eneste Hjernecelle. 



Hjernetraadene. 



De ere cylindriske, lige Ror af forskjellig Tykkelse. En Hjerne- 

 traad bestaaer af en Axecylinder, Marven og en omgivende Skede. 

 Strukturen erkjendes bedst i de tykke Traade, som findes paa Bunden af 

 fjerde Ventrikel hos Hvirveldyr af alle fire Klasser, og som derfra strække 

 sig ned i Rygmarven. Disse Traade vise sig begrændsede af to dobbelte 

 Contourer paa hver Side (fig. 7 c, fig. 2a a b). De to yderste paa hver Side 

 tilhore Celleskedcn*), de to inderste Marven; men oftest seer man kun 

 to Contourer paa hver Side. Skeden og Marven forandres ved ydre Ind- 

 virkninger paa samme Maade som IVervetraadenes, hvilket ved disse nüicre 



*} Om denne tienævnelse nedenfor, 



