14 



ofte blandet med slærlscre Traade. Den rent hvide Subs(an(s dannes 

 udelultkende af Traade; i den graaeSubslants er deres Antal Isun ringej 

 de ere her forövrigt af samme Natur som i den hvide Substants, men ere 

 rartere og blegere, blive lettere variljose, fordi de omgives af en blödere 

 Substants og derfor mindre godt modstaae ydre Indflydelse, end hvor Traa- 

 dene ligge samlede i Masse. Traadene i Rygmarven besidde en större 

 Elasticitet end Traadene i Hjernen; de have i Henseende til Tylslselse og 

 Marvens Coagulation större Lighed med Nervetraade end Hjernetraadene 

 i Hjernen. — Traadene ligge oftest parallelt ved Siden af hverandre, 

 uden nogensinde at indgaae virLelige Anastomoser; Plexusdannelse, som 

 i Nerveplesus, sees liun sjcldent; derimod hrydse Traadene sig ofte under 

 forslsjellige Vinlsler i de forslyellige ovenpaa hverandre liggende Lag; 

 meget smukt sees dette i Valvula cerebelli af Pattedyr. Hyppigere iagt- 

 tager man, at Traadene ligge i sondrede Bundter, hvilltet ligeledes sees 

 tydeligt i Valvula cerebelli, fremdeles i Corpus striatum, Thalamus og 

 overhovedet paa saadanne Steder, hvis Gjennemsnit for det blotte Öie 

 viser sig spættet. 



Den ovenfor givne Beskrivelse gjælder for alle af mig undersögte 

 Hvirveldyr. Der viser sig under Mikroskopet saa ringe Forskjel i de for- 

 skjellige Dyreklasser, at man med Vanskelighed vil kunne skjelne dem 

 fra hverandre, og endnu mindre let kunne angive Forskjellighederne med 

 Ord; enkelte ville blive anforte i næstfolgende Paragraph. 



§2. 



Om Hjernetraadencs Udspring og Fortsættelse i de 



periphertske Nerver. 



(Tab. I & H.) 



Hjernetraadene udspringe fra Hjernecellerne (fig. i, 2, 11, 17,22 a, 

 33 C). De udspringe fra Cellemembranen og ikke fra Kjernen; man seer 



