28 



ere temmelig' stærke og forlübe paa den Flade, som de tvende Corpora 

 vende mod hinanden, skraat nedad og udad; dette Lag- skiller sig- paa 

 Cliromsyrepræparater let fra den övrige Deel af Corpus. Paa den ne- 

 derste Flade g-aae Traadene forfra bagtil til Medulla oblongata; ovenpaa 

 disse ligg'e Traade, som gaae transverselt fra den ene Side til den anden. 

 I 3Iidten af Corpora sees Traadene paa long-itudinelle perpendiculaire 

 Snit at nedstig-e i en nedad convex Bue. 



Midt i Corpora bigemina nog-et ovenfor Traadlagiene lig'ge runde 

 Hjerneceller med sort Pigment, som bestaaer af smaa runde eller ovale 

 Gryn i ubestemt Antal og Leie, der snart ligge midt paa Cellen, snart 

 paa Randen, snart er bele Cellen dækket af dem. Disse sorte Cellers 

 Mængde tiltager indad mod Legemets Midtlinie og fortil. Saavel paa 

 longitudinelle som paa transverselle Snit seer man dem ligge i en Bue, 

 der vender Convexiteten opad. 



Af de i Corpora bigemina beskrevne Lag erkjender man med 

 det blotte Öie paa longitudinelle perpendiculaire Snit nederst en hvid 

 Stribe, som er Traadlaget, ovenpaa dette et mörkt Lag, de sorte Cellers 

 Lag, derpaa et graat Lag, de sædvanlige Hjerneceller. Hulheden er li- 

 gesom Hulheden af Lobi anteriores beklædt af aldeles lignende coniske 

 Hjerneceller med Flimmerhaar. 



Lobi inferiores indeholde smaa Hjerneceller i overveiende Mæng- 

 de; ogsaa findes coniske Celler som de ovenfor nævnte; rimeligviis exi- 

 sterer en meget lille Hulhed. 



I Cerebellum findes ligesom hos Fiskene meget smaa Hjernecel- 

 ler (fig. 14. a.); kun faa större forekomme; af deaf mig undersögte Dyr 

 ere disse tilsyneladende Cellekjerner störst her hos Fröen. Ligeledes 

 findes de samme store, deigagtige, grovtkornede Hjerneceller med stor 

 mörk Kjerne og et eller to blæreagtige Kjernelegemer samt ofte med hale- 

 formige Forlængelser (Fig. 14. b.). Endelig forekom ogsaa koniske Celler 

 med lang Hale og Fiimmerhaar paa den brede Ende; i nogle af dem 



