iO 



Beskafîcohed som i andre INerverödder; især udmærke Elörenervcns Traade 

 sig- ved deres Tjfckelse og Axec^Iinderens Styrke, hvilket gjælder for alle 

 Hvirveldyr. 



Nervernes Ende i IVæsohuIheden og' Tungen har jeg ikke kunnet 

 oplyse; Slimhindens Tykkelse gjör enhver ündersögelse umuli.»-. Paa 

 meget fine Snit af smaa Dyr (Musen, smaa Fugle, Froer) har jeg tyde- 

 ligt seet den Maade, hvorpaa Muskelprimitivbundterne gjcnoemvæve 

 Tungen og ogsaa seet IXervetraade af alle tre Tungenerver samt Traad- 

 slynger og Buer mellem dem; men jeg har ikke kunnet forfolge IVerve- 

 traadene ind i Papillerne eller overbevise mig om deres Ende der. 



§9. 

 Om Ncihintlen og dens Fljernesubstants hos Hvirveldijr med Undtagelse 



af Mennesket. 

 (Tab. IV & V). 

 Nethinden horer fil de Dele af Nervesystemet, der i den seneste 

 Tid hyppigst er bleven undersögt; det kan derfor ikke undre os, at den 

 Mangel paa Overensstemmelse, som findes i næsten alle mikroskopiske 

 ündersögelser, idet en folgende Iagttager altid seer Andet og sædvan- 

 ligt Mere end Forgjængerne, i höi Grad ogsaa viser sig i Beskrivelsen 

 af Nethindeus enkelte Elementer. Grunden hertil er ikke Mangel paa 

 Noiagtighed, snarere maaskee en for hurtig Udtydning af Iagttagelsen: 

 Aarsagcn er her hyppigere en langt simplere, nemlig et urigtigt Valg 

 af den Gjenstand, man vil undersøge, i Forbindelse med en uhensigts- 

 mæssig Præparation. Ingen Deel af del dyriske Legeme forandrer sig 

 saa hurtigt efter Döden og ved ydre Indvirkning, intet Organ besidder 

 en saadan Zarthed og taaler saa ringe Præparation, som netop Nethinden. 

 Til at undersöge Nethinden maa man ikke blot vælge et Öie, som er al- 

 deles friskt, en Betingelse, som ved menneskelige öine med Vanskelighed 

 opfyldes, lettere ved dyriske; Öiet (af Pattedyr og Fugle) maa være varmt 

 og undersöges öieblikkeligt, efterat Dyret er dræbt. Jeg kan forsikkre, 



fid. Sel, natut-v. ogjnathem. Afh. X Deel. " 



