53 



vare li'g-e afsfcaarnp; dog- er del nniligt, at to Stave liavdp laçt sijj saa 

 noie til hinanden med deres Ender, at man ikke kunde see Forening^s- 

 stedet, ligesom man heller ikke kunde see dette, naar Slaven havde büiel 

 sig om i en Ring. Stavene ere solide, og man seer aldrig- et sa-regot 

 Contentiim, som kunde have været indeholdt i den fine Traad, saa at 

 Traaden blev en tom Skede. Kun yderst sjeldent, og- saavidt jeg- 

 erindrer, kun to Gange hos Aborren bar jeg- seet saadanne enkelte læn- 

 gere Stave; i intet Tilfa>Ide forandres herved deres Forhold fil Pigmen- 

 tet; det er ogsaa muligt, at længere Slave Forekomme paa enkelte Ste- 

 der, maaskee især i den forreste Deel af IXef hinden. 



Tvillingtapperne (.Coni gemini), som omtrent have samme Længde 

 som Stavene med deres fine Traad, bestaae af to Legemer, hvoraf hvert 

 for sig- er cylindrisk og omtrent to til tre Gange bredere end en Stav; 

 der hvor de ligge mod hinanden, blive de flade, saa at deres Gjennemsnit 

 bliver ovalt 5 dog gives der nogle, hvis Gjennemsnit er rundt, og som ville 

 blive anlorte ved de enkelte Fisk (fig. S2. a. b.)- Man adskiller paa 

 Tvillinglapperne to Halvdele: den indre er glat, som om den var inde- 

 sluttet i en fin Kapsel; den er indad afrundet og^ adskilles fra den ydre 

 Halvdeel ved to fine transverselle Linier. Den ydre Ilalvdeel ender udad 

 allid med to coniske Spidser af samme Længde som den indre Ilalvdeel 

 og bfstaaer af zartere og mere fintkornet Masse. Efter nogen Tids 

 Forlob eller ved en tilsat Vædske bliver åen indre cylindriske Halvdeel 

 spindelförmig og bredere; dette Kjendelegn er cliaracterisfiskt ogsaa for 

 Tvillinglapperne af de folgende Dyreklasser; Enderne blive lige afskaarne; 

 deres Udseende bliver grovtkornet , og de coniske Spidser böie sig ofte 

 om i en Hage eller forsvinde næsten ganske for Öict (fig. 55. f.). 



Stavene og Tvillinglapperne staae lodret paa Chorioideas concave 

 Indside, saaledes at en Tvillinglap allid staaer i Midten og omgives af 

 en Kreds af Slave i forskjc'ligt Antal som af lodret slaaende Pallisader 

 (fig-. 54.). Om denne Stilling kan man overbevis« sig paa tre Maader: 



