5S 



tien övrig-e Deel af Tvilliiijjtappen, saa at hele Leg-emet bliver indesluttet i 

 en langagtig- Kapsel. Fra disse Pig^mentskeder hidröre de lang-e tilspidsede 

 Former, som man træffer i Pigmentet i Fislseoiet (fig-. 53. e.). Det fore- 

 lsommer mig- ifolg-e de nævnte Forhold saudspligt, at den coniske Pig:- 

 mentskedes indre Flade er g^lat eller maaskee endog^ overtrukken med en 

 olieagtig- Substants; man seer lysebrune Kugler svömme omkring-, og^ vi 

 ville hos Rrplilier og Fugle eftervise tydelige, forskjelligtfarvede Oliekugler, 

 der staae i nöieste Forbindelse med Pigmenlskederne. — Pigmentskeder- 

 nes Udside viser sig mörkere eller lysere, alt eftersom flere eller færre 

 Pigmentmoleculer hænge paa den. 



Stavene og Tvillingtapperne danne Nethinden i Ordets snevrere 

 Betydning og findes her som hos de övrige Hvirveldyr fra Peripherien 

 af Seenervens Indtrædelsessted indtil den ydre Rand af Iris. Paa den 

 concave Flade, som de danne med deres indadvendende Ender, hviler 

 Nethindens Hjerncsubstants. Denne bestaaer ligesom i Hjernen af Hjer- 

 netraade og Hjerneceller (Og. 58.). 



Seenerven er en flere Gange foldet Lamelle, hvis Folder blive 

 samlede nöiere henimod Indtrædelsen i öiet. Nerven bestaaer af fine, 

 lige, cylindriske, parallele Traade og omgives af en fast, glindsende med 

 Tverrynker forsynet Hinde. Denne hindrer Iagttagelsen, og der horer 

 et heldigt modereret Tryk til at see Traadene, et ikke for svagt, fordi 

 Gjennemsigtighcden ikke bliver stor nok, og et ikke for stærkt, fordi Traa- 

 dene da blive variköse og forandre sig til en grumos kornet Masse og 

 Kugler. Efterat Nerven har gjenncmboret Sclerotica og Chorioidea, ud- 

 breder den sig paa den indvendige Flade af Stave og Tvillingtapper, 

 adskilt fra disse ved et Lag af Hjerneceller. Traadene, som man kan 

 iagttage saavel fra Indsiden som fra Udsiden, efterat have afskrabet 

 en Deel af Stavene og Tvillingtapperne, synes at have en större Fast- 

 hed end i Stammen, men ere forresten af samme Beskaffenhed, blive 



