62 



Isornet; man vojjte sîjj her ligesom i Hjernen for at hol Je Kjernen for 

 hele Cellen. De danne et enkelt Lag^ paa Indsiden af Udstraalinjfcn J 

 paa Udsiden er deres Mæng'de mulig^viis större; man seer dem her bedst, 

 hvor Hjernetraadene ere veg^ne noget ud fra hverandre; de henfljde 

 meget hurtigt (fig. 62). 



Paa Indsiden af hele |I\cthinden forlöbe Blodlsarrene. I Glasle- 

 gemet svummede runde kornede. Legemer omkring; fra nogle udsprang 

 Traade (fig. 62. a.). 



Hos Lövfröcn ere Forholdene ganske de samme, kun ere alle 

 Dele zartere. Hos Vandsalamanderen ere Stavene bredere end hos Fröerne, 

 og deres Spids noget længere; den indre Halvdeel synes udad ved Brud- 

 det at være noget bredere. De gule Kugler findes; de violette iagttog^ 

 jeg ikke. Hjernecellerne havde Storrelsen af 3 — J Blodlegeme af samme 

 Dyr. Hos Tudsen*) brække Spidserne overordenligt let af, og oftest 

 seer man de omkringsvommende Stave uden dem; nogle Stave vare kun 

 halvt saa tykke som de övrige. Hos Snoijen*") findes ligeledes kun Stave, 

 der paa Enden bære en klar, meget svagt violet Kugle, som man sjeldent 

 seer mangle. Stavene ere meget kortere end Froens og tillige noget 

 smallere; Spidsen er ligeledes meget kort. Naar de forandre sig, blive 

 de noget bredere, blive sjeldnere stribede paatvers eller sönderbrydes. 



Skildpaddens*} Nethinde, som jeg har haft Leilighed fil at under- 

 söge paa tvende friske Öine, er ret mærkelig, fordi man i dens Elemen- 

 tardele kan erkjende en tydelig Overgang paa den ene Side fra Fiskenes 

 IVelhinde til de övrige Reptiliers, og paa den anden Side fra Reptiliernes 

 til Fuglenes; denne Overgang viser sig i de forhaanden værende Stave 

 og Tvillingtapper, af hvilke vi saae de sidstnævnte mangle hos de övrige 

 Beptilier. Stavenes Störreise og Form, Brudstykkerne og deres Foran- 

 dring ved ydre Indvirkninger forholde sig næsten ganske som hos Fug- 



*) Senere Undcrsügcise. 



