167 



paa den udvendige Side af de foran spidst udlobende Dele. Det mid- 

 terste Folehorn og' Föletraadene have samme Form og Störreise. De 

 have alle foran og bagved den tjlslscre Deel, som findes mod Enden, en 

 mörk Plet. De ydre Folehorn have omtrent det midterste Folehorns 

 halve Længde. Fandeme ere ^ saa lange som Föletraadene. Alle disse 

 Hovedets Vedhæng ere glatte og uden Haar. 



Finnerne have omtrent samme Form som hos den foregaaende Art. 

 Rygfinnen er endnu kortere; Bugfinnen derimod forholdsviis noget længere 

 (fig.i-i), dog er den ikke altid saa spids, som Figuren viser. Borsterne i 

 Rygfinnerne ere lidt krummede og paa den överste halve Deel forsynede 

 med en Bække fine Tænder, som dog ikke gaae heelt ud til Enden 

 (fig. 16 a); i Bugfinnen ere de meget længere, næsten lige, lidt oven 

 over 31idten noget udvidede og forsynede med takkede Tversfriber og 

 med en lille Hage i Enden (fig. 16 b). Bygtraadene have samme Form 

 og Sförrelse som det midterste Folehorn. Bag Bygtraadene sidder en 



cylindrisk stump Papil, der maa betragtes som en rudimentair Gjclle. 



Den ydre Bugtraad har samme Længde som Bugfinnerne og er tilspidset, 



den indre er neppe halv saa lang og afrundet Haletraadene ere noget 



længere end Bygtraadene. 



Naar O. Fabricius angiver: "Habitat frcquentissime ad litora 



maris inter lapides, testacea, radices fucorum, in fundo limoso et alibi. 



Et sicut ]\ereis verrucosa inter Nereides, sic hæc inter aphroditas vulga- 



tissima," da kan jeg hertil foie, at ganske det Samme gjelder med Hensyn 



til denne Arts Forekomst i de danske Farvande, men at den her aldrig 



opnaaer den Störreise som ved de grönlandske Kyster. 



Exemplarcr ere nedsendte fra forskjellige Punkter af hele den 



grönlandske Kyst. 



