172 



de andre Ringe nneget afvijyende Beskaffenhed, som de lo forreste Ring'e ' 

 frembyde. Af Finnernes Form, Stilling' og Borsternes Besltaffenhed 

 er det aabenbart, at de ere behjælpelige til at gribe Foden og bringe den 

 ind i Munden, og minde derved noget om det for Crustaceerne saa 

 charaltteristiske Forhold ved deres forreste Bevægelses-Redskaber. Det 

 inaa ligeledes ansees som en væsentlig og vigtig Charakteer, at her findes 

 4 Slags Börster af meget forskjellig Form. En saa eiendommelig Or- 

 ganisation tyder sikkert paa eiendommelige Forhold i disse Dyrs 

 Levemaade. 



Ofiuputs EscHRicHTii Örsd. fig. 33 — 41, 45. 



Corpore supra convexe stibtus piano, segmentis 

 SO — 60, stria transversa fiisca in qttoque segmenta, 

 cirris postoccipitalihus longiludinem capitis œr/uantihus, 

 pinnis (in segmentis duobus primis exeptis) brevissimis, 

 branchiis bipartitis basi pinnartim affixis. 

 Kroppen bestaaer af SO — 60 Binge, der med Undtagelse af de 

 to forreste, som ere meget forlængede, alle have omtrent samme Længde. 

 Roret (fig. 45) bestaaer af en stærk halv gjennemsigtig Hinde, der er 

 beklædt med större og mindre Stykker af Conchylieskaller. 



Hovedet er næsten 4kantet (fig. 33 — 34). De to forreste af de 

 7 fölehornaglige Vedhæng (a) ere meget korte afstumpede; de derpaa 

 folgende (b) have omtrent den halve Længde af de 3 (c), som sidde midt 

 paa Hovedet. Ted Grunden af de yderste af disse sidde to smaa runde 

 Öine Halsringen er lidt kortere end Hovedet; nær ved dens överste 

 Rand sidde to Traade, der omtrent have Hovedets Længde. Mundaab- 

 ningen er en Tverspalte omtrent paa Midten af Halsringen (fig. 5i). 

 De saakaldte Underlæber (rettere Underkjæber) ere to halv gjennemsig- 

 tige Hornplader (fig. 35). Af de 3 Par egentlige Kjæber er det yderste 

 stærkt krammet og uden Tænder; hver af de indenfor disse siddende 



