254 



Side Hg'g'er et lille accessorisl; Skjold, som slsiller dem fra Toileslsjoldene.^ 

 Öienbrynsisjoldene, ligesom ojjsaa Isseskjoldet, ere stedse store, tem- 

 melig regelmæssige og constante i deres Form, hvad der derimod ilslte 

 gjælder om IVakkeslsjoldene, som stedse ere smaae, böist uregelmæssige i 

 deres Form, og som undertiden dele sig i et forskjelligt Antal store, 

 uregelmæssige Skjæl, Bagtil begrændses Oiet af fire, omtrent ligestore 

 Skjolde, fortil af to, af hvilke det överste er det storste. Mellem de for- 

 reste Öienskjolde og IXæseskjoldet findes paa hver Side et langagtigt Töi- 

 leskjold. Overlæben beklædes paa hver Side af il — 12 Skjolde, som 

 indbyrdes ere lidt forskjellige i Form og Störreise, men i det hele taget 

 blive mindre mod Mundvigen; det femte og sidste stode op til Oiet. 

 Langs Randen af Underlæben findes paa hver Side 12 fil 15 Skjolde, 

 som ligeledes aftage i Störreise bagtil. Baade Ovcrlæbeskjoldene og 

 Underlæbeskjoldene ere aldeles glatte, og vise intet Spor til de Gruber 

 eller Fordybninger, hvormed de ere forsynede hos flere andre Arter af 

 denne Slægt. Hageskjolde findes egentlig ikke; Randene af den dybe 

 Strubefure ere nemlig beklædte med Skjæl, der vel ere mindre regel- 

 mæssige men ikke slörre end de, der beklæde Struben. 



Kroppen er som sædvanlig meget svær og musculös, betydelig 

 tykkere i Midten end mod begge Ender, og noget sammentrykket. Skjæl- 

 lene ere glatte og rhombiske, mere langstrakte paa Kroppens forreste 

 Deel, kortere og bredere paa den bageste Deel. Skjællene vise et eien- 

 dommeligt Störrelsesforhold , idet Skjællene paa Siderne ere mindre end 

 de, der beklæde Ryggen; dog blive de atter större i de Bugen nærmeste 

 Rader. Paa Midten af Legemet er Skjælradernes Antal 59 til 41 , faa 

 Tommer bag Hovedet har jeg talt 55 Rader. Bugskjoldene ere kjendelig 

 bredere end i Almindelighed hos denne Slægt, navnligen ere de betydelig 

 bredere end hos Boa murina, og udgjöre omtrent ^-af Legemets Omkreds* 

 Haleas Form er aldeles den samme som hos de övrige Arter, den er 



