294 



der er tungt oplöselig' i Vand, men let oplöselic i Æther, Yiinaand , con- 

 ccntrerede Syrer og fortyndede Oplosninger af de kaustiske eller kulsy- 

 rcde Alkalier. Den viinaandige Oplosnings Lugt erindrer om Salpeter- 

 æthcr, og Oplosningens Farve ligner Farven af en Oplosning af suurt 

 cbronisuurt Kali. Udsættes denne gule Harpix for Solstraalerncs Ind- 

 virkning, da bemærkes en livlig Luftudvikling, og man mærker en stærk 

 Lugt af Salpetersyrling. 



Ved at oplöse denne gule Masse i Kali eller Natron og bund- 

 fælde den med fortyndet Svovlsyre befries Massen fra den vedhængende 

 Salpetersyre. Udvasket og torret, danner den da en mörkebruun og ved 

 almindelig Varme fast Masse. I denne Tilstand oplöses den ikke fuld- 

 stændigt af Ammoniakvand, og 'efter længere Tid udskilles atter en Deel 

 af det, som var oplöst. Derimod oplöses den fuldstændigt af ætsende og 

 kulsyret Kali og Natron. Opvarmes den brune Masse i et Glasror, som 

 er lukket i den ene Ende, da udvikles en suur Vædske, og der lilbage- 

 bliver en sort, meget kulholdig Masse. Ophedet i en Platinskee, for- 

 brænder den med en lysende og sodende Flamme, som i Begyndelsen 

 har et grönligt Skjær. Kullene, som fremkomme ved denne Leilighed, 

 ' forbrænde temmelig vanskeligt. Anbringes den brune Harpix i et Ber- 

 zeliisk Torrings-Apparat, og man i flere Timer lader en Ström af varm 

 Luft stryge igjennem Apparatet, da antager Massen en fastere Consi- 

 stents, og da bortgaaer et hvidt krystallinsk Stof, som afsætter sig i meget 

 fine Naale, i det opadgaaende Ror. Dette Forhold synes at tyde paa, 

 at Harpixen endnu i denne Tilstand er et sammensat Slof. Oplöses dette 

 i kaliholdig Viinaand, og tilsættes salpetersyret Solvifte, da fremkommer 

 et Bundfald, som bestaaer af Harpixen og Solvifte. Oplöses Harpixen i 

 reen Viinaand, og tilsættes salpetersyret Solvifte, erholdes ogsaa et Bund- 

 fald, men i ringe Mængde. Afbrændes den viinaandige Oplosning af 

 Harpixen over salpetersyret Solvifte, og den tilbageblevne Masse glodes 

 tilstrækkeligt, da finder man, at der er bleven dannet endeel Chlorsölv, 



