XXII 
Forfatteren har især beskjæftiget sig med Rullesteensformationen, som han ind- 
deler i 3 Dele, hvoraf Rav - Brunkulformationen er den ældste, Den forekommer i 3 
Partier, hvoraf den første findes ved de danske Kyster af Kattegattet; det andet ved 
den vestlige Deel af Liimfjorden; det tredie paa Landets Vestkyst fra Liimfjorden til 
Elben.  Kattegatpartiet udmærker sig ved de stærkt hævede Lag (Stouerhoved i Fyen; 
Blaaleersbakken paa Refsnes i Sjælland; Trallenes, Björnsknude i Jylland) og ved de 
mange og store Rullestene, der forekomme afvexlende med Forsteningsfürende Leer- og 
Kalklag. Liimfjordpartiet er tildeels Ferskvandsdannelse (Moformation). Til det vestlige 
System hörer en Deel af det som Forfatteren tidligere betegnede som Ahlformation, der 
indbefatter to, i Dannelses-Tiden betydelig forskjellige, Formationer; ogsaa dette System 
har Forsteninger (Nörre Vosborg, Sylt, Wedel ved Elben).  Forsteningerne vise, at 
disse Dannelser ere samtidige med Subappenin-Formationen i Ovre-Stalien (Asti, Castel 
arquato); det er denne Formation,» som förer det ved vore Kyster saa hyppige Rav. 
De med skandinaviske Rullestene afvexlende Forsteninger af Saltvandsdyr bevise, at 
denne Dannelse ikke kan vere afsat som lisgjerder (Morrainer). 
Den mellemste Deel af Rullesteensformationen er Rullesteensleer. Den indtager 
den frugtbareste Deel af Landet og er herskende i det sydlige Sjelland, i Fyen og de 
omkringliggende mindre Øer, paa Ostkysten af Holsteen, Slesvig og Jylland, omtrent 
indtil Mariagerfjord; i den 6vrige Deel af Landet forekommer den pletviis. Denne 
Formation fører frugtbart Leer, og næsten alle vore Mergellag höre dertil. Man har 
endnu aldrig fundet en eneste Forstening deri.  Rullesteensfürende uslentet (uschichtet) 
Leer afvexler tidt med Slenter (Schichter) af udskyllede Rullestene og med Sandlag 
(meget udmærket. ved Visborg paa Samsöe); Formationen förer de störste Rullestene. 
Rullesteens - Sand.  Schichtet eller uschichtet Sand med lidt Leer og mange 
Rullestene, som i det Hele ikke ere meget store. Overfladen er höist uregelmæssig 
bölgeformigen bakket (Helgenæs, Norddelen af Samsöe); Landets störste Höider höre 
til denne Dannelse (Himmelbjerget, die Hüttener Berge) og det er Landets egentlige 
Skovbund (Silkeborg Skove, Roldskov, Gribskov). Formationen förer sjelden Forste- 
ninger, men disse höre til Nordsöens nuværende Fauna (Buccinum reticulatum ved Svend- 
borg; Ostrea edulis, Cardium edule, Mytilus edulis, Buccinum undatum ved Tarbeck i 
Holsteen). Ogsaa denne Formation synes formedelst sine Saltvandsforsteninger ikke at 
kunne være dannet som lisgjerder. 
Forfatteren har endvidere henvendt sin Opmærksomhed paa Forholdet imellem 
de forskjellige Arter af Ruilestene i disse Dannelser, 
