XXXVII 
bragtes periodiske Syingninger, som voxe fra Nul til et vist Maximum, derpaa aftage 
til Nul, og saaledes gjentagende voxe og aftage. Naar Forandringen af Længden er 
gaaet ud over en vis Grændse, ophüre disse bestemte Perioder, og en tilsyneladende 
Regellüshed opstaaer, hvori man dog opdager mere forviklede Love. 
Lignende Love har han opdaget ved at udsætte Uhret for Snonings-Svingnin- 
ger. Han ophængte ved en Metaltraad et Slags Stigbüile, hvori han lagde et Uhr, 
saaledes at Uroens Svingningsplan var parallel med Snonings-Svingningernes. Man kan 
endnu hermed forene Pendulsvingningerne, saa at alle tre Slags Svingninger ere tilstede. 
Naar de alle ere samtidige, understétte de saaledes hverandre, at Uhrets Svingninger 
ikke ved udvortes Indflydelser, med mindre de ere meget betydelige, ville forandres. 
Den anden af Jerichaus Meddelelser angaaer et Thermometer af en ganske ny 
Indretning. Denne Opfindelse beroer paa Newtons berémte Opdagelser over de farvede 
Ringe. Som bekjendt blev den störste Deel af hans Forsög herover udförte med et 
Convexglas, som lagdes paa et andet eller paa et plant Glas, hvorved man seer en 
Mengde Farveringe fremkomme. Ved at maale disses Diametre og derefter at beregne 
Tykkelsen af den Luftring, hvori hver Farve viste sig, blev han istand til at angive 
Hovedlovene for dette Særsyn. De nyere Tiders Undersögelser have bekræftet Newtons 
Maalninger , saa at vi nu dristigt knnne slutte fra et vist Farveforhold i Rekken af 
disse Tilsyneladelser til en vis Tykkelse af Luft-Lamellen, altsaa til Afstanden af de to 
Overflader, mellem hvilke den ligger. Man har derfor ogsaa allerede lenge havt 
Tabeller over Tykkelsen af de Luftlag, som håre til hver Farve. 
Det var endnu ikke faldet Nogen ind, at benytte disse Kundskaber til Lengde- 
maalinger, förend Hr. Jerichau fattede denne Plan. Den maatte allerede, saasnart den 
udtaltes, erkjendes for en lykkelig Tanke; thi man maa herved kunne udføre meget 
fine Maalninger, da Forskjellen mellem Tykkelsen af to Ringe, der give ganske mær- 
keligt forskjellige Farver, sjeldent stiger til en Tomilliondeel Linie. For nu at benytte 
disse Virkninger til Varmemaaling, opstiller Jerichau en tynd og omtrent 14 Tomme 
lang Zinkstrimmel, over hvilken befinder sig et lille Convexglas, og derover i stor 
Nærhed en lille Glasplade. Naar denne opvarmes, endog nok saa lidet, udvider den 
sig dog tilstrækkeligt, for at Convexglassets Nærmelse mærkes ved Farveforandringer. 
En omstændelig Beskrivelse af Redskabet vilde her ikke være paa sit Sted, 
men en kort nærmere Angivelse vil derimod ei vere overflödig. Redskabet er forfær- 
diget af Messing. Paa en Fod af henimod 4 Tommers Höide staaer Zinkstrimmelen 
i en Ramme af Messing, som bærer Convexglasset, der ved en Fjeder trykkes nedad, 
[LIBRAR 
5.1 | 
Z\ mom 


