LXXXVI 
Dimension, at disse Brudstykker ikke letteligen kunne have hört til nogen anden 
Apollonsstatue end den nysomtalte Marmorcopie af Templets Hovedfigur 
Derpaa gjennemgik Forfatteren, især efter Polybios, Pausanias og Athenæos, 
de senere Perioder af Grækenlands Historie, paa hvilke enten Staden Phigalia, som 
Localitet og befæstet Stad, eller Folket have havt en Indflydelse, indtil Begge, Stad og 
Folk, fårst ved Macedonisk Overmagt i Hellas, og siden ved det achæiske Forbunds 
Overvægt i Peloponnesens Anliggender, hensank i politisk Ubetydelighed. 
Hvad til Slutning meddeeltes om Apollonstemplets Opfårelse og dette betyde- 
lige Foretagendes Anledning, Tidsperiode og Udfårelse,. sluttede sig til Pausanias" 
bestemte Yitringer herom i hans: Værks VIII. Bogs 4ide Cap. $ 5, hvor det hedder: 
Staden Phigalia er omgiven af Bjerge; til Venstre (9: nordostlig) af det saa kaldte 
Kotyliske; men tilhöire (vestlig) udstrekker sig et andet Bjerg, det saakaldte Elaiske. 
Det kotyliske Bjerg er omtrent i 40 Stadiers Afstand fra Staden. Paa samme ligger 
en Landsby som kaldes Baooeı (9: Bjergdybderne) og ved denne Apollons 
Hjelperens Tempel. Endog dets Loft er af Steen (a) og man foretrækker det fremfor 
alle andre poloponnesiske Templer (blot med Undtagelse af det i Tegea (b) i 
Henseende til Materialets Skjånhed og Bygningens Harmonie. Tilnavnet Hjelperen 
fik Apollon, fordi han havde ydet dem sin Hjælp i en pestagtig Sygdom,ligesom han hos 
Athenerne fik Tilnavnet Ondtforjageren (”AAs&txæxoc) fordi han ogsaa havde reddet dem 
fra Pesten; og det var just til den Tid da Peloponesierne krigede med Athenerne, 
at han befriede Phigaléerne fra Sygdommen. Beviser herfor ere, deels hine 
Apollons Tilnavne, som have samme Betydning, deels, at Iktinos, som levede til Perikles’ 
Tid og byggede Athenernes Parthenon, ogsaa var det Phigaleiske Tempels Bygmester. 
(a) Forfatteren læser og interpuncterer nemlig dette Sted saaledes: — — — zai 6 vaos Tod 
?Anôllwvos 1où Emixovgiov. Aidov zei avtos 6 dpogos (Seil. écti), vewv dé &c. og 
han mener, at det var Pausanias? Hensigt at antyde, at endog Loftet (baade i Pronaos, 
Opisthodomen og i Cellaen selv paa alle Sider af Hypæthren) var af Steen — hvilket 
Pausanias vel kunde finde værd at bemærke, da mangfoldige af Grækernes Tempelbygninger 
(ingenlunde blot de archaiske) havde Loftet af Træ; hvorfor ogsaa Pausanias til sin Tid 
(i det 2det Aarhundrede efter Chr. F.) fandt saa mange forladte Templer med nedstyrtet 
Loft og Tag (see f. Ex. Pausanias III. c, 22, § 8; VI, c. 25. § 1; og selv i dette samme 
Capitel VIIL c. 41. $ 6). 
(b) Nemlig det store Athene-Aléas Tempel, af ionisk Orden, bygget af Scopas i det 4de Aar- 
hundrede för vor Tidsregning, Pausanias har sely beskrevet det i dennes "VIIlde Bogs 
4bde Cap. $ 4. 
