6 
den modsatte Flade (B) havde været skjult af Indvoldene. For at faae 
begge. de saa overmaade forskjellige Flader lagt ved Siden af hinanden 
til Sammenligning, flækkedes hele det flade Ascidielegeme ved et Snit, 
der gik ind i Aandesækken og langs hele Omkredsen, saaledes, at de to 
Skiver kun endnu hang sammen paa Overgangsstedet af Spiseröret og af 
Tyktarmen. Det saaledes flakte Ascidieleyeme er afbildet under fire 
Ganges Forstürrelse i Fig. 4. Den frie Flade (B) viser sig noget mindre 
i Omfang, fordi Snittet ikke er gaaet i selve Randen, men kun langs 
dermed i selve Fladen. 
Den store Contrast mellem denne Ascidies to Flader er sikkerlig 
meget mærkværdig. Hos ingen anden Ascidie veed jeg at noget Lig- 
nende er blevet iagttaget. Det har ikke havt nogen Vanskelighed at 
finde Analogien mellem Ascidiernes og Bivalvernes Bygning, mellem 
Ascidierne og Gasteropoderne har denne Analogie neppe endnu kunnet 
eftervises; maaskee kan dette skee her. Den ene Flade (4), den der svarer 
til Rapslens furede Plade, forekommer mig at maatte kaldes Bugfladen, den 
modsatte Rygfladen. Paa hiin findes nemlig Mundaabning og Nervesy- 
stemet. Mundaabning kan vel nok den Aabning kaldes (a), hvorigjennem 
Föden føres ind, og hvorigjennem Vandet föres ind og ud til Aandedrættet 
ligesom Luften hos de lungeaandende Hvirveldyr. Den store Nerveknude, 
Hjernen, faaer efter denne Anskuelse sit sædvanlige Leie hos Blåddyrene, 
og udsender paa sædvanlig Maade to store Grene (**) forud, der ring- 
formigen omfatte Munden, kun at deres Forening til Ringens Slutning 
ikke tydelig kunde eftervises. Gattet (b), den Aabning, hvoriyjennem En- 
detarmen og höist sandsynligviis de mandlige Rjünsdele udmunde, ligger 
ifölge denne Betragtningsmaade ligeledes paa Bugsiden, men mere bagtil. 
Tager jeg ikke ganske Feil i denne Synsmaade, saa sidder altsaa 
denne, tilligemed alle andre Ascidier, egenlig fast med Ryggen, og vender 
Bugsiden i Veiret. I hvert Fald maa det være os tilladt, i det Fölgende 
