30 
holder det sig med de Lag, vi nu komme til; de ligge imod Mosens Sider, 
stôtte sig imod de begrændsende Skrænter og fülge disse Mosen rundt. 
Her fremtræde Forhold, som ikke iagttages paa andre Punkter i Mosen. 
Umiddelbart over Rullesteensgruset (c) nemlig danne Rogler, Naale og 
Smaagrene af Naaletræer et Lag af 4 Fods indtil 14 Fods Mægtighed; 
deri (r) ligge store Rødder til disse Træer, sjelden i deres naturlige 
Stilling, da de næsten altid ere sammenhængende med deres tilsvarende 
Stammer, som fra dette Lag skyde ud i de svampede Törvlag, der ligge 
mere indad i Mosen, og om hvilke 'Talen senere vil blive. Da det er en 
bekjendt Sag, at gjennem mange Sekler intet koglebærende Naaletræ 
frivilligen har voxet her i Landet, ville vi saa nöie som muligt betragte 
alle de ydre og indre Forhold ved disse Naaletrælevninger, for muligen 
derved at danne os et nogenlunde rigtigt Begreb om Naturen af den 
Naaleskov, som forhen stod her i Landet, og om de Forhold, hvorunder 
den dengang har voxet. 
Rødderne findes sjelden uden i den Deel af Laget r, som 
ligger héiest paa Mosens Skrænt, paa Grændsen af Törvmassen og det 
underliggende Grus, og de gaae ud til alle Sider fra deres Stammer, 
saa at enkelte afRödderne endog have (ved Træets Fald) faaet en lodret 
Stilling igjennem den sig senere over dem dannende Torv. Træfibrenes 
Løb gjennem Roden og Stammen er saa lige, at en Spalte gjennem den 
ene let fortsættes gjennem den anden. Jeg traf aldrig en Rod uden den 
tilhörende omvæltede Stamme, men undertiden höiest oppe paa Skrænten 
en Stamme, som ikke syntes at have Forbindelse med nogen Rod. 
Stammerne ere ranke, glatte, trinde; de fleste af 11 Fods Gjen- 
nemsnit; sjelden seer man Toppen af dem, og, hvor man kan komme til 
at undersüge den överste (afsmalnende) Ende af dem, finder man dem 
oftest afknækkede eller forkullede, som havde de været afbrændte. Det 
betydelige Antal af Stammer, man finder paa et indskrænket Rum, leder 
til den Slutning, at deres ranke Væxt skyldes en tætsluttet Stand og at 
