2 
50 
med en svag blaalig Lue, og det Tilbageblevne synes at være reen Kiseljord. 
Hr. Professor Forchhammer har paa sine almindelige geognostiske Fore- 
læsninger oftere omtalt et Lag af Riseljord, som skulde findes paa Bunden 
af Türvmoserne, og fornemlig skylde kiselholdige phanerogame Plan- 
ter sin Oprindelse. At vi her have noget aldeles analogt, er udenfor 
al Tvivl, og finder sin Bestyrkelse derved, at der paa mange Stederi den 
eensartede Masse findes A ftryk af Tusindblad, Skavgres, Frugter af Vandax 
(Myriophyllum, Equisetum, Potamogeton) &c. Den üverste Deel af 
Laget viser disse Forhold endnu tydeligere ; her bestaaer det nemlig ikke 
af hensmulrede, men opbevarede Plantelevninger: Stængler af Hypnum 
cordifolium , Equisetum, Blade og Stengler af de bred- og smalbladede 
Arter af Vandax (Potamogeton), isærdeleshed denne Planteslegts Frugter, 
Blade af Goderaad (Alisma plantago) 0. s. v.; men imellem alle disse 
ligge overalt Blade af Bevreaspen, Populus tremula, og enkelte Smaa- 
grene, der tydelig vise, at denne Fræart har under dette Lags Dannelse 
voxet paa Skrænterne omkring Mosen. — Dette Lag filger vel for- 
nemlig Sandlerets Overflade, og dækker Mosens Bund, men det gaaer 
dog ogsaa temmelig höit op paa Mosens Sider, især i den nordligere 
og vestligere Deel. De Partier af Moseskrænten eller Moseveggen, 
som ikke ere beklædte med dette kiselrige, skifrede Lag, ere ligesom dette 
Lag selv dækkede med et Térvlag (p), som udelukkende bestacer af Hypnum 
cordifolium Linn. Paa Skrænten og i Nærheden af samme er denne Mos- 
art mere tyndstenglet og udstrakt, men jo længere nedad og indad i 
Mosen man kommer, desto tydeligere og tykkere ere alle Mossens Dele, 
og her danner den et overmaade mægtigt Lag over Risellaget, og udgjür 
det nederste Lag af egenlig Térv i denne Mose: 
For nu först at folge de Lag, som iagttages over hverandre ved 
Randen af Mosen, og som for en stérre eller mindre Deel ere dannede 
af Plantelevninger, der oprindelig ikke hörte det Vandbekken til, hvori 
Törven senere har dannet sig, ville vi gaae fra den imod Skrænten lig- 
