72 
Skovmoser, deels at udbrede sig over enkelte stårre svagthöinende Banker 
og Lavninger, der endnu i den allerseneste Tid have været Vige af Havet 
eller de store Fjorde (begge Vildmoserne). Den Trævegetation, som voxte 
i selve disse Moser eller under deres Dannelse, er fornemlig Birkeskov. 
Til dette almindeligere Omrids af de 3 hos os hidtil iagttagne Ho- 
vedformer af Moser vil jeg knytte enkelte specielle Iagttagelser om disse 
Mosearters Forekomst og Forhold i de forskjellige Dele af Danmark, 
hvor jeg enten selv har seet dem, eller af Andre har erholdt Meddelelser 
om dem, fornemlig for at gjöre det mere anskueligt, hvorledes de i det 
' Foregaaende vundne Resultater virkelig kunne overföres paa Törvmo- 
serne ialmindelighed, og paa alle Skovmoserne isærdeleshed, og hvormeget 
Lys vi kunne vente at nôiagtigere Oplysninger om vore Törvmoser ville 
kaste over den allerældste danske Historie, og omvendt denne over de 
alleryngste geologiske Phænomener. I Fremstillingen af disse Enkeltheder 
vil jeg fülge den samme Gang som i Monographierne. 
De forberedende Vegetationer. Det er et almindeligt Phæ- 
nomen, at der i alle vore Moser, hvorledes deres Beskaffenhed og 
Art end maa være, gaaer ligesom et forberedende Plante- og Dyrliv forud 
for de Vegetationer, som afgive den egenlige Törv. Dannelser, der ere 
Resultater af dette Liv, findes derfor i næsten alle Törvmoserne, men, 
ligesom i de tvende beskrevne Skovmoser, vare de af en meget forskjellig 
Natur, eftersom det meest var Dyrelivet eller det meest var Plantelivet, 
som udviklede sig. Produktet af det fürste giver et reent Ralklag, af 
det sidste et næsten reent Kisellag. I de Moser, der nærmest omgive Ru- 
dersdal, har jeg iagttaget Risellaget og fundet det som det beskrevne Lag 
i Lillemosen; det indtager stedse det dybeste Leie i Bækkenet; der findes 
