=e 
Disse Bidrag tilflyde os fra en dobbelt Rilde. Af de opbevarede 
Levninger af Træerne og Skovene, og den Natur, disse Levninger ud- 
tale, kunne vi ofte med héi Grad af Sandsynlighed slutte os til den Maade, 
hvorpaa Træerne have voxet, de Fordringer, de have gjort til Ompivelse 
og Betingelser af en bestemt Art, samt til det Tidsrum, der omtrent maatte 
vere nödvendigt forat give Træerne den Væxt og Störrelse, hvormed de 
nu findes. De Data, der fra disse Betragtninger af kunne fremme Af- 
gJürelsen, kunne vi kalde indre, da de ligesom komme fra Skovvegeta- 
tionens egen Natur. Andre Data kunne vi derimod finde udenfor Skov- 
vegetationerne i det Minde, de fra hin fjerne Tid have efterladt i Be- 
boernes Erindring eller i Sproget, og disse kunne kaldes ydre. Dette 
Minde er i mange Tilfælde historiske Beretninger, i hvilke der antydes, 
at paa dette eller hiint Sted, i en nermere eller fjernere Tid stod Skove, 
som nu ere forsyundne, af en af de omtalte Vegetationer. Om Tilvæ- 
relsen af de tvende tidligste af disse Skovvegetationer have vi derimod 
kun de Vink, som Sproget meddeler i Stednavnene, af hvilke mangfol- 
dige, ifålge den gængse Betegnelsesmaade, ere dannede med Hensyn paa 
de omkring eller ved de paagjældende Steder herskende Naturforhold, og 
saaledes ofte findes at have optaget i sig Mindet om en tidligere Skov- 
beklædning. Men hvad enten det i Stednavnet liggende Udtryk har 
Hensyn til en almindelig Angivelse af at der i Nærheden var Skov, eller 
til at denne Skov bestod af en bestemt Art af Træer, da maa det i disse 
Navne liggende Vidnesbyrd afbenyttes med ligesaamegen Forsigtighed 
som Ktritik*). 

+) Her bliver det maaskee det rette Sted at indflette’en Bemærkning om de For- og 
Tilsætninger, som i Sammensætningen af Stednavne antages for at betegne en skov. 
rig Omgivelse. 
Det i det nyere danske Sprog almindelige Udtryk for en stor Strækning, der 
er bevoxet med Træer, og tillige for den hele Samling af Træer, som indtage denne 
Strækning, er Skov; med en mindre Udstrækning bliver Skoven til en Lund, med 
Træer af ringere Störrelse til et Krat, og tilsidst til et Riis. Alle fire Benæv- 
nelser finde vi i en Mængde Stednayne baade som den förste og sidste Deel af 
Vid. Sel. naturvid. og mathem. Afh. IX Deel, L 
