at der i alle Delene er en Forskjel, som kan antydes, mellem de fos- 
sile og de nu paa forskjellige Steder plantede Fyr”). © 
I denne Fortidens Naaletrævegetation var det altsaa væsenlige 
Træk, at den overalt var af ublandet Bistand, eller bestod allene af Fyr 
(thi Granen synes aldeles at have manglet) og at den i Formen frembüd 
noget fra de nuvoxende Fyr Forskjelligt og Eiendommeligt; men til disse 
Egenskaber ved denne Skoybeklædning kunne vi enduu henföre: Træernes 
meget ranke og stærke Væxt, saasnart de stode paa vore bakkede Grus- 
strækninger, derimod en forkröblet og forkuet Væxt, naar de fra disse li- 
stede sig ud over fugtigere Strækninger f. Ex. over selve Moserne. 

+) Saavel her som i Monographierne nævner jeg udtrykkelig, at det var Fyrrene i 
vore endnu ikke fulde et "Aarhundrede gamle Plantager af Naaletræer, med hvilke 
Sammenligningen af Fortidens Fyrrelevninger fandt Sted. Disse vore plantede Fyrs 
fuldkomne Overeensstemmelse med den skandinaviske Fyr (9: den, som voxer paa 
Skandinaviens Halvöe) ansaae jeg for aldeles sikker, og den Forskjel, jeg fandt 
mellem de Fyrreskove, der i Fortiden voxte her, og dem, Nutiden paany har frem- 
lokket, tolkede jeg som et Udtryk for den Forandring, Naturen havde taget i de 
Aartusinder, der ere forlöbne siden hine voxte her. Men under et kort Ophold i 
det sydlige og vestlige Norge i Sommeren 1839 overbevistes jeg om det mindre 
Rigtige i denne Antagelse. Det var mig meget paafaldende, overalt i Naaleskovene 
at finde de meget smaae Kogler og den tykkere Bark og flere andre Forhold, der 
røbede en lang stårre Overeensstemmelse med de tilsvarende Dele af Fyrren i vore 
Moser end med dem af de yngre Plantagers Fyr, og den efter min Tilbagekomst 
anstillede umiddelbare Sammenligning paaviste heller ikke uden meget ubetydelige 
Forskjelligheder. Men hvorfra hidrörer da Forskjellen mellem de hos os nuvoxende 
Fyr og dem, der klæde Skandinaviens Fjelde? Er det den danske Natur, som ved 
sin nuværende Jordbund, hvis egenlige Fyrre-Element i Fortiden maaskee tor an- 
tages forbrugt, har paatrykt vore yngre Fyr saadanne Afvigelser fra den oprinde- 
lige Form? Eller er det vore Fyr, der, om jeg ikke feiler, alle have deres Oprin- 
delsé fra den nordtydske Slette, som have fort disse Afvigelser med sig ind i 
Landet, saaat der oprindelig gives 2 Former af Fyrren, een paa Skandinaviens 
Fjelde og een paaEuropas nordlige Sletteland? 
Denne sidste Antagelse ansaae jeg for den rimeligste, skjöndt Forskjellen kan 
have sin Grund i begge Modsætningerne. Vist er det, at en tilsvarende Forskjel 
findes mellem Kogler og Frugt af Granen paa Norges Fjelde og den, der staaer i 
vore Naaleplantninger. Foruden i Formen af den egenlige Nod afviger Skandina- 
viens Gran ved Kogleskjellene, der ere tyndere, længere og mere rhombiske, og ved 
Frövingen, som er meget smallere. Ere Afvigelserne constante, som jeg formoder, 
da ere de af den Betydelighed, at de efter vore nuværende Begreber om Artsfor- 
skjellighed, kunne begrunde Opstillelsen af 2 Arter af Grau. 
