102 

cospora alba og Drosera longifolia, hvilke Planter forberede de senere 
paa saadanne Punkter sig indfindende Limnochloa eæspitosa og Eriophorum 
augustifolium. Vildmosens Overflade viser sig saaledes paa forskjellige 
Punkter i de samme trende Stadier, som ethvert Punkt har at gjennem- 
löbe*). Hvad nu selve Törvmassen angaaer, da viste det sig overalt, 
hvor man end grov eller borede, at de förste 7—8 Qvarteer bestod af 
aldeles låst og temmelig kort Sphaagnummos, som endnu var aldeles 
frisk, hvorfor denne Masse var saa seig, at den neppe kunde graves. 
Nogen Fortörvningsproces synes neppe i dette Lag at være begyndt; 
men under det findes en —1 Fod tyk svampet Masse af et mere bruun- 
ligt Udseende, og under dette igjen en overordenlig tynd og vellingagtig 
flydende Masse, som blot er den Vandmasse, hvorover Vildmosens 
Tæppe nu hviler, der er fyldet med bruunlige fra 'Teppets Underflade 
nedfaldne Törvpartikler. Idet mindste var det i alle mere regelmæssige 
Grave eller Gråfter, som ere ledte længere ud i Mosen, let at blive 
vaer, at denne bruunlige Velling ved Vandets Afledning kun dan- 
nede et Lag af 4 eller i det höieste 2 Törvs Tykkelse, den eneste 
Masse, som i Vildmosen kan tillegges Karakteer af god Törv**), og 
imellem denne brune Törv og Mosens Underlag ligger der kun 1—44 
Törv af en mere bladet Masse, som indeholder en Mængde Siv og Flæg, 
*) Men Fremherskningen af disse Stadier er meget forskjellig paa Mosens Overflade; 
fra Biersted af naaer man allerede, inden man kommer 1/4 Miil ud i Mosen, cn 
meget vandfyldt Hængesæk blot af Sphagnummos, hvis Fasthed dog igjen tiltager 
lidt længere imod N., indtil man naaer Skillegroften, som danner Grændsen for 
Stamhuset Birkelses Eiendom, hvor den stærk fugtige Tilstand atter tiltager. I 
Vestsiden af Mosen er Vegetationen mere jevnt i Overgang mellem 2det og 3die 
Stadium, og Overfladen mere eensartet gjennemvævet af Mosesiv og Lyng, lige fra 
Toftegaarden og til Birkebuskene. 1 Nord- og Nordvestsiden kommer man ikke en 
Fjerdingvei fra Landingen, inden de store sorte Pletter med Hvidskjænen (Rhyn- 
cospora alba) blive saa hyppige og udstrakte, at det koster megen Umage at 
komme videre. 
++) Ved Biersted savnedes saaledes aldeles den saakaldte Bagetörv og der var svampet 
Sphagnumtôrv ligetil Bunden; ved Toftegaarden erholdt maa paa sine Punkter un- 
dertiden 3 ret gode Torv, men ved Hjermislovgaard aldrig over 2 Bagetörv. 
