105 
og kjendelig er af ganske anden Sammensætning end det overliggende 
Lag. Dette er den almindelige. Bygning af Vildmosen, og den modifi- 
ceres kun lidt paa enkelte Punkter, med Hensyn til Mængden af den 
bedre Tårvmasse enten til den fordeelagtigere eller mindre fordeelagtige 
Side. I Toftegaards, Hjermislüvgaards og Hammelmosegaards Törv- 
skjær, altsaa i hele den vestlige og nordlige Side af Vildmosen, viste der 
sig i den nederste Deel af Törvmassen en Mængde Birkestubbe, som alle 
stode i deres naturlige Stilling tæt ved hinanden, men kun i hiin flæg- 
bladede Törvmasse uden nogensinde at gaae ned i Underlaget, Sandet. 
Fra Hjermislåvgaard, hvor Vildmosen i. den senere Tid behandles paa 
en Maade, som bör være et Mönster for alle de andre Punkter, paa hvilke 
Torv graves, kunde denne Birkevegetation spores overmaade langt (maaskee 
en Fjerdingvei) ud i Mosen, og derfor er det rimeligt, at Birkevegeta- 
tionen gaaer over hele Mosens Bund, uagtet jeg ved en Mængde af Bo- 
ringer i det Indre af Mosen aldrig fik Levninger af Birketræet op med 
Boret. Denne Antagelse vinder ogsaa i Sandsynlighed ved Betragtningen 
af Mosebunden, som en svagthvælvet Sandbanke. Underlaget er nemlig 
overalt, hvor jeg har kunnet lære det at kjende, et grovt Sand, der for- 
oven var svagt blandet med Mosejord og lidt Leer. Sandlaget er samme- 
steds meget tyndt og overstiger vist intetsteds faa Fod; det hviler paa et 
blaaligt Sandleer, som er overmaade rigt paa Skaller af Saltvandsblüddyr : 
Littorina, Turritella, Natica, Lutraria, Cardium o.fl., et utvetydigt Be- 
viis paa, at Havet forhen har indtaget den hele Strækning, hvor nu Mosen 
er. Underlagets Overflade (Mosebunden) er ingenlunde jevn, men bölger 
noget op og ned, hvorved der dannes undertiden lange Miler, som ved 
Hjermislåvgaard kunne forfölges i en lang Strækning fra S. til N.*). 
Fra flere Punkter ved Randen af Mosen anstilledes en Række af Bo- 
ringer imod Midten eller det Indre af Mosen, og af disse fremgik, at den 
*) Disse Miler kunne sammenlignes med Rimmene i Ellingmosen og andre Steder ved 
Kattegattet, s. Kröyers Tidsskrift II 5. S. 51S. 
