105 
meer eller mindre optraadte i större Tuer*). Den sydligste Spidse af 
Vildmosen kaldes Hurupmose, og er i sin üverste Bedækning aldeles for- 
skjellig fra den egenlige Vildmose, thi den er deels gaaet over i Eng- 
strækninger med lidt Ellekrat, deels bevoxet med Pors, Piil og Birk. 
Imod Norden gaaer Vildmosen over i den store og udstrakte Kjærmose, 
som grændser til Gudumlund og i Forening med Vildmosen forsyner de 
derværende Fabriker. Vandets Bortledning skeer her igjennem en bred 
og 2 Mile lang Kanal, paa hvilken tillige Törven føres til Værket og 
Fabrikaterne til Limfjorden. De Punkter i den egenlige Vildmose, 
hvorpaa man bedst undersöger Törvmassens Beskaffenhed, ere Brinkerne 
af de nu udtörrede 4 store Söer, hvis Bund udgjüre Vildmosegaardens 
Marker og Enge (700 Tdr. Land). Disse Söer laae omgivne af Vild- 
mosens Törvmasse til alle Sider og havde samme Dybde som Törvmassen, 
saa de altsaa i alle Forhold stemte aldeles overeens med Gaaselonerne. 
I Aaret 1760 blev den nærmeste Söe ved en Kanal, som gjennemskar 
den paa dette Sted lave Tunge, forenet med Kattegattet, og saaledes 
Søen udtørret; senere ere de andre Söer ved Kanaler igjen forbundne 
med den förste, saa de nu alle ere vundne til Agerland og Enge, der 
ere omgjerdede af de lodret staaende sorte Tårvevægge, hvilke langsom 
synke meer og meer sammen og blive lavere. Nu have de ved Mölle- 
söen en Höide af 3—4 Fod, men ved den længere inde i Mosen liggende 
Birkesie 4—5 Fod, meget sjelden 6. Tôrvmassen viste sig i disse 
Vægge og i Siden af de velanlagte lige Kanaler fornemlig at være Sphag- 
numtörv; överst nemlig 2, 5, 4 Fod Sphagnummassse med Striber af en 
trevlet Törv (af Mosesiv og Kjæruld) og derunder 1—4} Fod 'Törv- 
masse med fremherskende Franebærlevninger; denne blev i sin nederste 
*) Paa Randen af saadanne Tuer, saavel i denne som i den store Vildmose har Multe- 
bærbusken (Rubus{Chamæmorus) sit eneste Stade; idetmindste forekom der mig uden- 
for disse hverken blomstrende eller frugtbærende Exemplarcr. Uden Tuerne vilde 
altsaa denne Plante have en ganske anden Fordeling. 
Vid. Sel. naturvid, og mathem. Afh. IX Deel. O 
