111 
er jeg bleven overbeviist om selve Kjærmosernes håie Ælde i Forhold til 
hine Kunstprodukter. Selv de herlige Broncevaabens Leie i de til Mar- 
türv omdannede Kjærmoser tyde hen paa det Samme. I at drage saa- 
danne almindelige Slutninger maa man dog vise den störste Forsig- 
tighed; en Kjærmose er oftere af saa stor Udstrækning og med saa 
forskjellige ydre Forhold, at en Deel af den kan være i fuld Væxt, 
medens en anden har sluttet denne og bærer Spor af at have tidli- 
gere været en seilbar Viig eller Aae, og en tredie dækker paa sin Bund 
Urner og Stubbe af Egeskov. — Men ligger Landets almindelige Be- 
klædning med Eeg hiinsides den almindelige Beboelse, saa maa den 
under Egene liggende Fyrrevegetation endnu ligge fjernere, og derom 
vidner ogsaa Alt; selv da man for ikke fuldt et Aarhundrede siden be- 
gyndte at anlægge Naaleplantninger, tvivlede man paa at Naaletræer kunde 
voxe her og nogensinde havde voxet her. Imidlertid er der dog Spor 
tilbage af at enkelte Levninger af hine Vegetationer i den förste Be- 
boelsestid have staaet tilbage som Minde om de tidligere Tilstande; thi 
deels har jeg fundet Træer, der paa den för berörte Maade vare kul- 
svedne baade i Rod- og Topenden*), og saaledes kaldte i Erindringen 
den af de vilde Stammer brugte Fældningsmaade, deels have vi i Sproget 
umiskjendelige, om end kun enkelte, Spor af at de gothiske Stammer 
have kjendt Naaletræer hist og her i Landet og for en Deel have kunnet 
afbenytte dem**); rigtignok, som det synes, kun hine Sildinger, der oftere 
ere omtalte at have voxet allene i selve Moserne. 
+) Kun paa eet Sted har jeg hos Hr. Forstraad Bang i anf. Afh. fundet angivet Spor 
af Oxehug i Fyrrestammer, men dog er Stedet ikke klart: “I Balle Sogns Moser 
findes foruden en Mængde Graner, Ege, hvoraf kan erholdes 12 Alens Bjælker. 
Paa Stubberne sees tydelig at Træerne have været fældede med Öxer.” 
++) Navnene Fureby, en Bye i Vendsyssel, og Fuur, udlægges sædvanligst som Fyrreby og 
Fyrô, paa Grund af større Fyrreskove, som i tidligste Tider angives at have været der 
(men naar?). Den jydske Udtale af Fyr er Fur, og dette kunde rimeliggjöre For- 
klaringen. De för omtalte Tyrrepinde 2: Tyripinde.eller Tyrived, en god oldnordisk 
eller norsk Benævnelse paa en tjæret eller harpixrig Pind eller Green, som brænder 
med klar Lue og derfor almindelig benyttes for Lys, vidne om at Ordet og Gjen- 
