114 
Men sxtte vi da ogsaa som runde Tal for vore Törvmosers Ælde — 
og de bedste af dem havde jo begyndt at danne deres Törvlag med 
Fyrretræernes Indtreden — et Tidsrum af 5—6000 Aar, med hvilket 
Haab kan det da ventes, at de opskaarne Törvmoser i nogle Aartiere eller 
selv Aarhundreder skulle voxe til igjen med Törv, især naar tages Hensyn 
til at det skal skee under de uguns'igste Omstændigheder, medens de dan- 
nede sig under de gunstigste. 
Tidligere opkastedes os det Spörgsmaal, om alle Vegetationerne 
have havt samme Udbredning, og dette vil omtrent rigtig kunne besvares 
med et ja; derimod har Fordelingen af dem neppe været den samme. 
Det er nemlig udenfor al Tvivl, at hine Skovmoser, til hvilke Fyrre- 
træernes Forekomst omtrent er indskrænket, ligesom ere bundne til en 
bestemt geognostisk Beskaffenhed, og det saa nöie, at vi kunne sige, i 
denne forekomme de, og neppe udenfor samme — det Led nemlig af den 
store Rullesteensformation, hvilket Hr. Prof. Forchhammer har tillagt 
Navnet Rullesteenssandet. Dertil höre alle grusbakkede Strækninger af 
Jylland, og over disse finde vi ogsaa Fyrretræerne udbredte; udenfor dem 
findes sjelden Spor af dem. Saaledes er det af det Foregaaende bekjendt, 
at der findes Fyr over hele Hüievendsyssel, men gaaer man Nord derfor 
ned paa den 5 Mile lange Strækning, som danner Jyllands Odde eller 
Hornet, da ville Fyrrene neppe træffes; de findes heller ikke i Mar- 

har vist fundet Sted. Det er da senest antaget at Ravet er blevet forvexlet med Lyse- 
klynen (see Werlauff: Om Ravhandelens Historie), og dette har virkelig meget for sig; 
Lyseklynen bruges nemlig istedetfor Lys; Brokker eller et Par Smaatörv lægges paa Ar- 
nen og antændes ; Luen deraf er aldeles lig Ravets og Lugten er ligeledes eens hos begge. 
Maaskee har Pytheas fortalt en saadan Lighed mellem Brændematerialet og Ravet, 
og deraf er da senere blevet dannet den ovenstaaende Beretning. Prof. Forchhammer 
har beviist, at Lyseklynens brændbare Dele fornemlig ere Abietinet (see foran: 
Mosetællen i Vidnesdam) og mikroskopiske Undersögelser have viist, at der inde- 
holdes i den mange Celler af Naaletræerne, saa altsaa ingen Tvivl kan være om 
Lyseklynens Oprindelse af Naaletræer. Pytheas foretog som bekjendt sin Reise 
til Norden over for 2,100 Aar siden (330 e. for Christus), og Lyseklynen maa altsaa 
allerede dengang have været tilstæde som saadan og brugt af Beboerne; hvorlangt 
længere maa da ikke de Naaletræer gaae tilbage i Tiden, hvis Oplösning har 
leveret Lyseklynen? — 
