176 : 
Flade, og vender sin Spids bagtil. Dette Forhold findes kun hos to be- 
kjendte nulevende Slægter, nemlig Myrebjörnen og Dovendyret. Den 
Slægt, der kommer nærmest næst disse er Xenurus, hvor Kloledet lader 
sig büie ned til det danner en ret Vinkel med Haandens Plan, men ei 
videre end dette. Hos de to nævnte Slægter, Myrebjörnene og Doven- 
dyrene, staaer denne Egenskab, at kunne slaae Rléerne ind under Haanden, 
i væsentlig Forbindelse med deres Bevægelsesmaade, skjéndt paa en 
meget forskjellig Maade hos enhver af dem. 
Myrebjörnen, der er bestemt til (i det mindste de større Arter), 
at bevæge sig ved sin Gang som andre Landpattedyr, og som vilde hindres 
meget heri ved sine lange Rlöer, hvis disse skulde bæres paa den sæd- 
vanlige Maade, rydder denne Hindring af Veien derved, at den under 
Gangen holder disse Organer indslagne under Haanden. Herved opnaaes 
tillige et andet vigtigt Oiemed, nemlig at bevare disse for Dyrets Under- 
holdning saa vigtige Redskaber i en bestandig ubeskadiget Tilstand, idet 
Spidsen af samme, der er Dyret nüdvendig til Opkradsningen af de steen- 
haarde Termithüie, fritages for Slid. 
Da vi have seet, at Platyonyx besidder samme Egenskab som 
Myrebjörnen, at kunne slaae Kléerne ind under Haanden, ligger Spörgs- 
maalet ner, om den vel har bevæget sig paa samme Maade som dette 
Dyr, og vi kunne saamegetmere ledes til denne Formodning, som vi alt 
have erkjendt Umuligheden af at dette Forverdenens Dyr har kunnet be- 
vege sig paa den almindelige Maade, nemlig ved Gang med udstrakte 
Rlöer. Imidlertid måde ogsaa her Vanskeligheder, der gjøre en slig 
Mening uantagelig. Hos Myrebjürnene nemlig ere Rlöerne stærkt buede, 
saa at ved Indslagningen af samme under Haanden deres Spids vender 
opad, og derved deels bevares mod Slid, deels hindres fra at vanskelig- 
gjøre Gangen. 
Hos Platyonyx derimod ere Klüerne lige, eller have kun en meget 
ringe Bölning; ved Indslagningen af dem under Haanden vender derfor 
