Om K. Alexanders-Universitetets Muhammedanska mynt. 169 
de varor som med karavaner hemtades från Asien (Eufrats och Tigris! städer, Kau- 
kasien, Khovaresm, och Transoxana), som de hvilka utfór den nästan üfverallt segel- 
bara Wolgafloden dit transporterades — fórenade handelsintresset folk af alla reli- 
gioner: Judar, Muhammedaner, Christne och hedningar. 
Märkvärdigt härvid är, att den regerande dynastien hörde till Judiska nationen: 
„Rex eorum Judaeus est, cui comites quatuor mille adhaerere dicunt. Chasari autem 
(ipsi) Muhammedani & Christiani sunt. Etiam idololatrae inter eos reperiuntur. Qui 
paucissimo numero ibi exstant, Judaei sunt, licet eorum ex numero ipse Rex sit.“ Detta 
anför Fraehn, i sin skrift de Chasaris (pag. 8, 14), ur den genom sin lärdom och 
tillförlitlighet mest framstående arabiska geografen och historikern Jaquts stora 
verk: mod djem-el-buldan (ländernas alfabet) d. v.s. geografiskt (och historiskt) lexikon, 
men supplerar samma uppgift ur Schems-ed-din Dimeshqi med följande tillsats 
(pag. 21): ,Refert Ibn-el-Asir, imperatorem Constantinopolis, regnante Harun- 
Raschido, expulisse quidquid Judaeorum in ipsius regno erat. Hi quum in Chasa- 
rorum terram sese recepissent, populumque experti essent socordem et simplicem, 
suam eis obtulere religionem, quam illi suis institutis saeris potiorem quum cogno- 
vissent, eam amplexi aliquamdiu servabant **).“ 
2) Jag vill begagna detta tillfälle för att framställa ett af ofvan anförda citater föranledt försök att 
uppkasta också en möjlighet för upphofvet till namnet Khazar eller Khozar, hvilket så olika blifvit för- 
klaradt (Katiar, Agathyrs, Agatsir, Kadjar, Kasak, Khasack &c.) och på så mångfaldigt sätt corrumperadt 
(Djasar, Harar, Hasas, Khasas, Khars, Khard, Hurri &c., hvilket härrört af det olika ljud en genom afskrif- 
varnes oaktsamhet än utelemnad, än tillagd punkt ófver bokstäfverna och 3 åstadkommer). 
Ur Ibn-el-Athirs anförda notis framgår, att de såkallade Khasarerne på den tid Judarne kom- 
mo till dem — hvilken tilldragelse Ibn-el-Athir hänför till Harun-el-Reschids dagar, medan andra 
författare (Ibn Hauqal, Jaqut, Ibn-el-Wardi) omtala Judiska synagogor och Judiska konungar hos 
Khasarerne redan på den tid då de ännu innehade staden Semender som i medlet af 7:de seklet af 
Araberne eröfrades (Fraehn De Chasaris, 39—41) — voro ett rått och okunnigt folk, som icke hade någon 
religion („olim nullam profitebantur religionem ad instar Turcorum“ heter det uttryckligen några rader 
förut) och följaktligen icke heller någon samhällsförfattning, utan lifnärde sig med jagt och fiske. Judarne 
synas hafva organiserat den huglósa massan, vänjt dem vid åkerbruk (l. c. pag. 9 not. 67; pag. 24, not. 
69) och byggnadskonst (1. c. pag. 7, not. 15) och infört stadiga boningar omgifna med en mur: ,haec 
pars (urbis) occidentalis in parassangae longitudinem extenditur muro cincta“ (pag. 7 & 13). Sistanförda 
ord gälla den efter Semenders fall vordna hufvudstaden Itils på vestra sidan om floden af samma namn 
belägna hälft; den östra kallad Khazeran, var den egentliga handelsstaden. På Judarnes språk heter en 
med murar omgifven stad "^37, VEN, "SA (Khazor, Khazir 1. Khazër) så hette t. ex. Naphtaliternes af 
Salomo befästade stad: Khazor, 1 Kon. B. IX, 15), af verbalstammen "2n circumvallavit, omhägna. Det 
ür icke otroligt, att de i staden bosatte och i synnerhet den regerande dynastien (om hvars pà vestra sidan 
om Wolga befintliga residens uttryckligen nämnes att den var omgifven af en mur eller vall) till skil- 
nad från de kring landet spridda Nomaderne antagit namnet ^37) eller TXT Khazar, Khazir, som ur- 
sprungligen betyder omgifven med en hägnad, mur eller stakett*). Jfr 772 gadar, gärda, hägna. 
Men innan jag går vidare, bör jag vederlägga eft vigtigt inkast som emot denna hypothes ligger nàr- 
mast: att neml. Khasarerne omnämnas redan från en långt tidigare period och att således de sednare 
inflyttade Judarne och deras språk icke kunnat hafva något inflytande på namnet Khasar. — Härvid bör 
först märkas, att andra folkslag än de, som säkert och bevisligen hetat Khasarer, här icke kunna komma 
i fråga. Sådant är t. ex. förhållandet med Herodots Katiarer, hans och Virgilii Agathyrser m. fl, 
*) Mähända ha de i våra vesterländska språk så vanliga, men uppenbart fremmande orden Kasern, Caserne, Caserma 
Ka3apMa samma ursprung. 
22 
