84 



I den senere Afhandling, fra 1861, har jeg ved Behandlingen uf de Irie Vandspeils- 

 former, som kunne fremtræde, naar Strømme med constant Vandforing gjennemstrnmme 

 cylindriske eller prismatiske Ledninger, fremdeles fulgt den Eytelweinske Betragtning af 

 Strømforholdene; den Overeensstemmelse, som derved blev funden mellem de naturlige 

 Vandspeilsformer, som fremtræde i almindelige cylindriske eller prismatiske Ledninger, og 

 de beregnede Vandspeilsformer, som jeg har fremstillet i min Afhandling, viser lydeligt, at 

 uagtet Eytelweins Theori gaaer ud fra, at alle Dele af Strømmen bevæge sig med samme 

 Hastighed, og Strømmen altsaa paa en Maade betragtes som et fast Legeme, der kun er 

 underkastet en Modstand langs med Ledningens Overflade, saa stemme de erholdte theo- 

 retiske Resultater dog i det Bele saaledes med de sande Naturforhold, at man næppe vil 

 begaae nogen mærkelig Teil ved ogsaa paa delte Punkt at følge Eytelweins Theori. 



Men uagtet det saaledes viser sig paa forskjellige Maader at vi, ved simpelthen at 

 følge Eytelweins Theori og altsaa ganske at see bort fra den indre Bevægelse, som 

 virkelig finder Sted i enhver Strom, i Reglen under de sædvanlige Forhold tør gjøre Reg- 

 ning paa at komme de sande Naturforhold temmelig nær, saa kan det dog aldeles ikke be- 

 tvivles, at der gives Stromforliold, hvor Eytelweins Theori ikke kan benyttes, fordi den vilde 

 fore til fuldkommen urigtige Resultater, og at saadanne Tilfælde navnlig ville indtræde, 

 hvor Strømforholdene have deres væsentlige Grund i, at ikke alle Strømmens Elementer 

 bevæge sig med samme Hastighed. Saalænge vi holde os indenfor den sædvanlige Kreds af 

 Strømforhold, have vi altsaa Erfaring for, at de Formler, som grunde sig paa den Eytel- 

 weinske Betragtning ere paalidelige; men gaae vi derimod over til at betragte andre 

 Strømme og Strømforhold, kan Sagen blive en heel anden. 



Men naar dette er klart, og naar det saa derhos betænkes, at det hidindtil ikke 

 har været muligt med Held at anvende den Eytelweinske Theori paa andre Strømme end 

 netop paa dem, som foregaae i cylindriske og prismatiske Ledninger, medens alle andre 

 Strømforhold næsten have været ligesom lukkede for al videnskabelig Behandling, saa 

 ligger det nær at antage, at Grunden til denne høist ufuldkomne Kundskab til Strømfor- 

 holdene i Almindelighed nærmest maa søges deri, at Eytelweins Theori er saa mangelfuld, 

 at den kun er skikket til at give os et Overblik over Strømforholdene i visse Tilfælde, men 

 derimod er ude af Stand til at give os et udtryk for hvad der virkelig foregaaer i Strøm- 

 menes Indre. 



At dette virkelig er en af Grundene til vor høist tarvelige Kundskab til Strømfor- 

 holdene, har længe været mig klart, og netop derfor har det i en meget lang Tid, — siden 

 Aaret 1853, da jeg var sysselsat med at bearbeide Resultaterne af de af mig i Communens 

 Tjeneste udførte Forsøg over Vandets Bevægelse i glasserede IVor, — været min Bestræbelse 

 at fremstille en paa de virkelige Naturforhold bedre begrundet Theori af Strømforholdene 

 end den, som Eytelwein har givet. Det er Resultatet af denne Undersøgelse over Strømfor- 



