126 46 



heder i Hastighedscurvernes Form, som Bazins Forsøg vise, navnlig for de Dele af Strøm- 

 men, hvor Hastigheden er størst, altsaa i Nærheden af det frie Vandspejl, saa er det aaben- 

 bart, at den lille Modstand, som Nedsænkningen af det benyttede Maaleapparat i Strømmen 

 maa have fremkaldt, kan have givet Anledning til en Deel af de Forskjelligheder, som Bazin 

 har fundet ved sine Forsøg. 



Der staaer herefter kun tilbage at paavise, at det ligger i Forholdenes Natur, at ganske 

 smaa Modstande, som virke paa det frie Vandspeil af en Strøm, raaae kunne fremkalde 

 mærkelige Forandringer i Beliggenheden og Formen af de Hastighedscurver, som ligge 

 nærmest ved Vandspeilet og bevæge sig med størst Hastighed. For at vise delte, ville vi 



betragte Vandets Bevægelse i en Strøm paa en plan Flade med Faldet -^, idet Strømmens 



Vandspeil løber parallelt med Bundplanen. For en Brede af Strømmen = I vil den be- 

 vægende Kraft af hele Strømmen være fremstillet ved: 



hvori R betegner Strømmens Dybde og q Vandets Tæthed; da Vandstrommen lober med 

 constant Hastighed, fremstiller: 



tillige hele Modstanden, som Ledningens Bund udover. 



For den øverste Deel af denne Strom indtil Dybden x under Vandspeilet, vil den 

 bevægende Kraft paa samme Maade være fremstillet ved: 



h 



der altsaa tillige betegner den hele Modstand, som den underliggende Vandmasse udøver 



mod den overliggende Strøms Bevægelse. De Vanddele, som befinde sig i Dybden x under 



Vandspeilet, lide altsaa paa Grund af den egentlige Ledningsmodstand en Modstand , som 



er udtrykt ved: 



h 

 g^Q.x. 



En tilfældig Modstand i Dybden x, som vi ville betegne med m, vil altsaa foroge Reac- 



tionen til ig-j- g . x -\-ni\ , og da den bevægende Kraft vedblivende er: g-jQ-x, saa 



er det klart, at Modstanden m maa formindske Hastigheden i Dybden x af Strømmen. Men 

 den Forandring i Hastighed, som Modstanden m fremkalder, beroer som man seer ikke 

 blot paa Størrelsen af den tilfældige Modstand m, men tillige paa Størrelsen x, og det navn- 

 lig saaledes, at Indflydelsen af den samme Modstand m vil være desto større jo mindre x er. 

 Heraf indsees, at enhver nok saa lille Modstand, som fremtræder i den Deel af Strømmen, 



