152 72 



hen imod Norge, saasnart den har passeret Skotlands Nordspids, og løber derpaa langs 

 med den norske Kyst i nordostlig Retning indtil lishavet, hvori <]en udtømmer sig. 



De Masser af varmt Vand, som gjennem Golfstrømmen tilflyde lishavet og som 

 naturligviis betydeligt bidrage til paa visse Strækninger at holde dette Uav iisfrit, afkjøles 

 efterliaanden indtil Frysepunktet og give saaledes Anledning til Dannelsen af de bekjendte 

 Polarstrømme, der fra lishavet tilstrømme Atlanterhavet i to store Hovedstrømme, den ene 

 Øst, den anden Vest for Grönland. 



Fra den nordligste Deel af lishavet, som vi kjende, nemlig fra 80° N. B. og 5" 0. L. for 

 Greenwich, Vest for Spidsbergen, gaaer den ene af disse Polarstrømme, belæsset med Driviis, 

 ned imod Sydvest. Paa 70° N.B. og 23° V.L. berører denne Strøm Grønlands Østkyst, hvilken deu 

 derefter vedbliver at følge indtil Gap Farvel. Naar denne Strøm, der regnes at have en Brede 

 af 40 Miil, og en Hastighed al f Fod pr. Sec, har passeret Gap Farvel, bøier den Sønden om Grøn- 

 land, løber rundt om Landet, først Vest og senere Nordvest hen, indtil den er kommet et Par 

 Bredegrader op iDavisstrædet. Her bøier den Vester og Sydvest over imod Kysten af Labrador, 

 som den derpaa folger Sydost hen, i Forening med den anden store Polarstrøm, der kommer 

 ned fra lishavet igjennem Bafflnsbugten, Hudsonsstrædet, m. fl. Efter at være ankommen til 

 Newfoundland, hvor den sender en Green ind i St. Lorenzbugten gjennem Strædet ved 

 Belleisle, lober Polarstrømmen, i en Brede af omtrent 60 Miil, videre frem imod Sydost 

 med en Hastighed af 12 Qvartmiil i Dognet eller | Fod pr. Sec. indtil Østsiden af Newfound- 

 land. Her bøier Strømmen imod Syd, idet den følger Østkysten af Landet indtil forbi Gap 

 Race, og passerer derpaa over Newfoundlands store Banke til den møder Golfstrønmien, 

 hvilken den derpaa deelviis følger langs den amerikanske Kyst indtil Kysten af Florida; 

 medens den Deel af Polarstrømmen, som ikke følger Golfstrømmen imod Sydvest, sædvanligt 

 antages at løbe under Golfstrømmen Øst for Newfoundland og derefter at fortsætte Veien 

 i sydosllig Retning over imod den afrikanske Kyst, hvor Havvandet har en forholdsviis lav 

 Temperatur. 



For nu ved Hjælp af de i det Foregaaende fremstillede Love for Vandets Bevægelse 

 i almindelige Ledninger at kunne udlede Lovene for Bevægelsen af disse umaadelige Hav- 

 strømme , er det naturligviis først nødvendigt at søge at komme til Erkjendelse af de 

 Kræfter, som fremkalde og vedligeholde disse Strømmes Løb. 



I The physical geography of the sea bemærker Capitain Maury: «Golfstrømmen 

 er en Flod i Havet; i den stærkeste Tørke mangler den aldrig Vand, i dens mægtigste Op- 

 svulmen flyder den aldrig over; dens Bredder og dens Bund ere af koldt, dens Strøm 

 er af varmt Vand; den udspringer i den mexikanske Bugt og udtømmer sig i lishavet; 



