73 153 



i hele Verden gives der ingen mere majestætisk Strøm.» Dens Løb er hurtigere 

 end Mississippis og Amazonens, og dens Vandmasse er mere end tusinde Gange større. En 

 Mængde forslijellige Meninger og Gisninger over Golfstrømmens Aarsag og Væsen ere 

 blevne opstillede for at forklare denne Strøms Løb; men Maury troer, at man nu meest 

 helder til den Mening, at saavel denne som andre vedvarende Strømme i Havet væsentligt 

 ere foranledigede ved den bestandige Forskjel, som Temperatur og Saltmængde foraarsager 

 i Vandets specifiske Vægt. Da en saadan Forskjel i Vægtfylde efter bans Anskuelse ikke 

 kan bestaae med Ligevægten, maae de store Havstrømme sæltes i Bevægelse; men da de 

 Kræfter, som forrykke Ligevægten i Havet ere ligesaa ufortrødne som Varmen og Kulden, 

 kræver Ligevægtens Gjenoprettelse et System af s'.edsevarende (permanente) Strømme. I tid- 

 ligere Tider betragtede man Golfstrømmen som en Fortsættelse af Mississippi; men denne 

 Mening maatte forkastes, da det blev paaviist, at Golfstrømmens Vandføring var mere end 

 tusinde Gange større end Mississippis, og da Golfstrømmens Vand tilmed fandtes at være 

 salt medens Flodvandet var fersk. Den Mening, som derefter vandt størst Tiltro hos de 

 Søfarende var efter Maury's Angivelse den, som blev fremsat af den berømte Benjamin 

 Franklin, der betragtede Golfstrømmen, som en Virkning af Passatvindene, hvilke efter hans 

 Mening trykke paa Havfladen under Troperne og derved bevirke en Opstemning af Vandet 

 imod Sydvest og en Revægeise af samme ind i det caraibiske Hav, hvorfra det søger 

 Udvei gjeunem den mexikanske Bugt og Golfstrømmen. Capitain Maury benægter bestemt 

 Rigtigheden af Franklins Theori, som forøvrigt forsvares af Mange, bl. A. af Renneil, der 

 ligesaa bestemt fraskriver de af Maury opstillede Aarsager, nemlig Fordampning, Temperatur, 

 Salte, Muslinger etc., enhver Betydning med Hensyn til Havstrømmenes Dannelse. Maury 

 indrømmer vel, at Passaterne kunne hjælpe til at give Golfstrømmen dens Hastighed, men 

 paastaaer paa den anden Side, at disse Vinde ere ude af Stand til at give en Vand- 

 masse, saa stor som Golfstrømmen, et saadant Moment, at den alene paa Grund deraf kan 

 gjennemkrydse Atlanterhavet fra Amerika indtil Europas Kyster i en saa bestemt udpræget 

 Strøm som Tilfældet er. 



Maury henviser i saa Henseende til Niagara som «en uhyre Flod», hvis Vand løber 

 ned i en lavere Slette, saaledes som Golfstrømmen, efter Franklins Anskuelse, antages 

 at gjøre; men han fremhæver da tillige, at denne Strøm, istedetfor i mange Miil at bevare 

 sin Characteer som en særskilt og tydelig begrændset Flod gjennem Ontario-Søen, strax 

 breder sig ud og taber sig i Indsøen. Maury gjør endvidere opmærksom paa, at i Som- 

 merliden, hvor Golfstrømmen fører sin største Vandmasse gjennem Strædet ved Florida 

 og løber Nordpaa med størst Hastighed, løber der en Koldvandsstrøm med lige saa stor 

 Hastighed imod Syd fra Bafflnsbugten , Labrador og de nordlige Kyster af Amerika, og 

 han stiller nu det Spørgsmaal : «Hvor er den Passat, som giver Bafflnsbugten en 

 høiere Vandstand eller som blot trykker paa og hjælper til at sætte denne Koldvandsstrøm 



20* 



