154 74 



Bevægelse?» — Ved Newfoundlands Banker, hvor denne Kolilvaudsslrøm møder Golfstrømmen, 

 deler Polarstronimen sig efter Maury's Angivelse i lo Strømme, hvoraf den ene løber under 

 Golfstrømmen og lilsidst udtømmer sig i det caraibiske Dav , hvor man har fundet 

 Vandet i Dybet al have en Temperatur, der er langt under Jordskorpens Middelvarme 

 og næstea lige saa koldt, som i en tilsvarende Dybde ved Spidsbergens Kyster, medens den 

 anden Green af Koldvandsslrømmen fra Labrador ifolge Maury løber Sydvest hen mellem Golf- 

 strømmen og Amerikas Kyster, indtil den tilsidst synes at udmunde i den mexikanske Bugt, 

 hvor Vandspejlet efter Tranklins Theori skulde have et saameget høiere Niveau, at Golf- 

 strømmen derved i en samlet Slrøm skulde drives tværs over Atlanterhavet i mere end 

 800 Mills Længde. Del urimelige, som efter Maury's Mening ligger i den Frankünske 

 Theori, søger han derefter yderligere at belyse ved noyle Bemærkninger, der grunde sig 

 paa den af Kepler først udtalte Tanke, at Jordrotationen maa udøve en mærkelig Indflydelse 

 paa alle Strømme, der bevæge sig i Retning fra Nord til Syd eller omvendt. 



Paa det Sted, hvor Golfstrømmen træder ud i det aabne Atlanterhav, siger Maury, 

 nemlig Nord for Bahamaøerne, har Strømmen paa Grund af Jordens Rotation en Hastighed 

 fra Vest til Ost, som langt overstiger den Hastighed, hvormed Vandstrømmen bevæger sig 

 i samme Retning naar den ankommer til Newfoundlands Banker. Forskjellen har Strømmen 

 allsaa tabt paa Veien paa Grund af Havets Modstand, hvilken Modstand derfor efter Maury's 

 Beregning maa beløbe sig til mange Almosphærers Tryk. »Er det tænkeligt» , spørger 

 Maury, «at Trykket af de spagfærdige Passatvinde kan overvinde en saadan Modstand eller 

 frembringe den Virkning, man har tillagt dem? — Intet uden en stadigt virkende Kraft 

 kan vedligeholde Strømmen i Havet eller bringe en Flod til at løbe paa Landet. Var ikke 

 Tyngdekraften, vilde Mississippis Vande forblive i dens Kilder, og var ikke den specifiske 

 Vægt forskj eilig, vilde Golfstrømmens Vande bestandigt forblive i Atlanterhavets tropiske 

 Farvand». 



For derefter al forklare sine Meninger om Strømforholdene, tænker Maury sig en 

 Klode af Størrelse som Jorden, overalt bedækket med Vand af 200 Favnes Dybde. [Ian 

 forestiller sig Temperaturen at være den samme overalt, og enhver Kilde til Fordampning og 

 Varmeudstrømning at være fjernet. Paa denne Klode vilde der altsaa hverken være Vind 

 eller Strøm. Fremdeles tænker han sig alt Vand indenfor Vendekredsene indtil en Dybde af 

 100 Favne pludseligt forvandlet til Olie; derved vilde Ligevægten være forstyrret, og et al- 

 mindeligt System af Strømme og Modstrømme maatte da opstaae. Olien maatle i et sammen- 

 hængende Lag flyde hen imod Polerne, medens Vandet i en nedre Strøm maatte bevæge 

 sig imod Æqvator. I det Øieblik, da Olien træder ind i Polaregnen, tænker han sig den 

 paany forvandlet til Vand, som i en Understrøm løber tilhage til Æqvator, men naar det saa- 

 ledes lilbagestrømmende Vand, som en Understrøm igjen ankommer indenfor Vendecirklerne, 

 tænker han sig det atter forvandlet til Olie, som stiger op til Overfladen for der at udbrede 



