75 155 



sig. Paa denne ^Faade maa der da opstaae et System af tropiske oj; polære Strømme. Maury 

 tænker sig nu videre, at Kloden sættes i omdreiende Bevægelse fra Vest til Øst om dens 

 Axe, en Gang rundt i 24 Timer. Enhver Oliepartikkel vilde da, ifolge Maury's Angivelse, 

 nærme sig Polen i en spiralformet Bane med større og større østlig Elastiglied, indtil den ende- 

 lig vilde naae Polen og fare rundt om denne med en Hastighed af omtrent 225 Mill i Timen, 

 hvilken er Jordens og altsaa ogsaa Vandets Hastighed under Æqvator. Naar Olieparliklen 

 derpaa blev til Vand og tabte sin Hastighed, vilde den atter nærme sig Troperne i 

 modsat Retning efter en lignende Spiral. Hvis Forholdene mellem Hav og Land tillige 

 tænkes fordeelt paa samme Maade, som Tilfældet er paa selve Jordoverfladen, saa vil nød- 

 vendigviis det eensformige Strømsystem afbrydes af de mange forskjellige locale Forhold, 

 hvorved der da paa nogle Steder kunde fremkomme Strømme, som vilde overgaae de andre 

 baade i Størrelse og Hastighed. Men ikke destomindre vil et System af Strømme og Mod- 

 strømme bestandigt vedblive deres Løb imellem Æqvator og begge Polerne. — «Kunne ikke 

 de koldere Vande fra Norden, og de fra den mexikanske Bugt kommende varme Vande, der 

 ved den tropiske Hede ere gjorte lettere, iallfald indtil en vis Grad siges at forholde sig 

 til hinanden som Vandet og Olien i vort Exempel?» spørger Capitain Maury. — 



Den af Maury saaledes udtalte Tanke, at Havvandet strømmer fra Æqvatorialegnene 

 langs Overfladen imod Polerne, fordi det er mindre vægtfuldt end det underliggende Havvand, 

 som imidlertid maa strømme fra Polarhavene imod Æqvator i en nedre Stram, forekommer 

 mig ikke blot sindrig og naturlig, men jeg troer endog at turde paastaae, at den til en vis Grad 

 er rigtig. Desto mere har det maattet undret mig at see, at Maury, istedetfor at forfølge denne 

 Tanke og gjøre sig det klart, hvorfor Olien vilde flyde imod Polerne og hvorfor Vandet vilde 

 flyde i Understrømmen tilbage til Æqvator, factisk forlader denne riglige Tanke for i dens Sted 

 at fordybe sig i Betragtninger over den store Fordampning, formedelst Passatvindene, og den 

 derved fremkaldte store Saltholdighed af Vandel i de tropiske Have, navnlig i det caraibiske 

 Hav, — Betragtninger, som tilsidst lede ham til at antage, at Golfstrømmen dannes af 

 Vandel i det caraibiske Hav, fordi dette Vand har en større Vægtfylde end Atlanterhavels 

 Vand, som netop derfor fortrænges. Del er nemlig tydeligt, at det aldeles ikke kan have 

 slaaet klart for Maury, hvorfor Olien paa hans tænkte Klode vilde flyde imod Polerne og 

 hvorfor Vandet vilde flyde tilbage mod Æqvator; thi havde delte været ham indlysende, 

 maatte han ogsaa have indseet Nødvendigheden af, at Havfladen under Æqvator i det be- 

 tragtede Tilfælde raaalle indtage en betydelig høiere Stand end under Polerne, saml al Hav- 

 fladen for de permanente Strømme, som han tænker sig, maatte indstille sig med et Fald 

 imod Polerne, som vel kunde være tilstrækkelig til at fremkalde de Overfladestrømme, hvis 

 Aarsag han søger at finde. Havde Maury indseet og gjort sig tydeligt, at saalænge Olie- 

 lagels Overflade ikke laae c. 10 Favne høiere end Vandspeilet, vilde der ved Bunden af det 

 100 Favne dybe Olielag være et mindre Tryk paa en Overflade-Eenhed end i samme Dybde 



