156 76 



under Vandspeilel i Polaregnene, saa vilde han ogsaa have indseet, at Franklin sandsynlig- 

 viis havde Ret, naar han paastod, at Vandel i den mexikanske Bugt har en høiere Stand 

 end Vandet i det nordlige Atlanterhav, samt at Golfstrømmens Løb idetmindste for en 

 Deel har sin Aarsag i dette Fald; han vilde tilmed have været paa det Rene med 

 at naar Olieiagels Overflade under Æqvator ikke stod 10 Favne høiere end Vandspeilet 

 under Polerne, vilde der desuden findes en bevægende Kraft i Dybden, som vilde være til- 

 strækkelig til at drive Vandet i Understrømme tilbage til Æqvator, uagtet Overfladen havde 

 en meget høiere Stand end under Polerne. Istedetfor saaledes grundigt at gjennemlænke 

 sin utvivlsomt rigtige Tanke og forfølge dens Conseqventser, holder Maury derimod fast ved 

 den urigtige, at Vandspeilet i den mexikanske Bugt har samme Høidebeliggenlied, som 

 Vandspeilet i det nordlige Atlanterhav; for paa dette urundlag at forklare Golfstrømmens 

 Aarsag og Løb gjennem Atlanterhavet griber han den stik modsatte Hypothese nemlig, at 

 betragte Vandet under Troperne som mere vægtfuldt end Vandet i de tempererede Edave. 

 Men idet han derved, uden selv ret at mærke det, lægger to fuldkommen stridende An- 

 skuelser til Grund for sine Betragtninger over Golfstrømmens Oprindelse bliver det liam 

 naturligviis umuligt at komme til Klarhed i Anskuelse angaaende Strømforholdene, hvilket 

 ogsaa tydeligt nok fremgaaer af følgende Slutnings-Bemærkning: Hvad der nu er Aarsag 

 til, at disse Passatvande forblive paa Overfladen, — om det er Vandpartiklernes Sammen- 

 hængskraft, der er bleven forøget; om det er, fordi Udvidelsen, foranlediget af den tropiske 

 Zones Hede, formaaer at opveie den forøgede Salthed; om det er paa Grund af den 

 lave Temperatur og store Saltholdighed af de undersøiske Vande i det tropiske Hav; eller 

 endelig af alle disse Aarsager tilsammen, — nok er det, vi vide med Vished, at de forblive 

 paa Overfladen, og at de som en overfladisk Strøm vandre ind i det caraibiske Hav. Pas- 

 saterne kunne hjælpe til at drive Vandet ind i dette Hav; men selv om vi antage, at den 

 Vandmængde, som saaledes drives derind, er nok saa stor, hvad er det saa for en Kraft, 

 som driver del videre med Golfstrømmen lige til Europas Kyster? Aarsagcn er den , at 

 det finder Plads der, fordi Vandets specifiske Vægt er forskjellig for de tropiske Have 

 og for de nordlige og kolde Oceaner. — — «Hvor vi henlægge Sædet for den bevægende 

 Kraft, kan være ligegyldigt; ligesaa godt i de nordlige Have som i de tropiske». — At 

 der fra et saa uklart Standpunkt ikke kan opnaaes et klart Blik paa Strømforholdene er 

 indlysende. 



For at bringe Sagen paa det rigtige Spor, maae vi forlade Maury's Hovedtanke, at 

 Havet har en større Vægtfylde under Troperne end i de tempererede Egne, og istedet 

 derfor gaae ud fra hans første Tanke, at Vægtfylden af Havvandet er mindst under Troperne 

 og voxer imod Polerne. Herved skal jeg dog ikke undlade at bemærke, at Maury, den- 

 gang han nedskrev sine Anskuelser, ingen Midler havde til at afgjøre om Vandet under 

 Æqvator virkelig har en større eller mindre Vægtfylde end Vandet i Polarhavene; thi 



