176 96 



gaaer Faldet fra Ost til Vest, medens del gaaer fra Vest til Ost for Strømme fra Polen til 

 Æqvator. 



Efter disse foreløbige Bemærkninger, der nærmest ere anførte til Orientering, ville 

 vi antage, at Havet paa den ene af Jordklodens Ilalvkngler, t. Ex. den nordlige, gjennem- 

 strommes af en permanent Overfladestrøm AMD, hvis Strømningsretning i Punktet M paa 

 Bredegraden Ö danner Vinklen EMC == u> med den østlige Deel af den betragtede Brede- 

 cirkel BO, der er parallel med Æqvator. Betragte vi et givet Strømelement, som ligger 

 i en hvilkensomhelst Dybde x under Vandspejlet, og betegnes dets Strømhastighed med v, 

 samt bemærke vi, at de samme Vanddele, som elter Forløbet af Tiden t ankomme paa 

 Bredegraden Ö, og senere efter ïidselementet dt ankomme paa Bredegraden [0-\-dd), 

 paa Grund af Rotationen ville fremtræde med en Uastighedstilvæxl fra Vest til Ost i Tids- 

 elementet dt, som, da Dybden x stedse er forsvindende lille imod Jordradien i?, kan frem- 

 stilles ved : 



saa maa det ogsaa erkjendes, at Vandstrømmen formedelst Jordrotalionen bevæger sig paa 

 samme Maade i det betragtede Punkt, som Tilfældet vilde være, hvis Jorden var stille- 

 staaende, og Vandet fra Vest til Ost var paavirket af en drivende Kraft 



2nß . de 



sinö. -r- (64) 



• 86400" ' dt 



Men betegne vi fremdeles Strømmens Hastighed efter Banen med v, og bemærke vi derhos, 

 at Strømhastigheden efter Meridianen kan fremstilles ved: 



j,dO 



dt ' 



saa vil det tillige være klart, at Formlen (64) ogsaa kan skrives: 



sine. sin Cd.«; ,„., 



«^ = 13750 '^^' 



Paa Grund heraf kunne vi aldeles see bort fra Jordrotationen og betragte Jorden, 

 som det sædvanligt skeer, som fuldkommen stillestaaende, naar vi til de almindelige acce- 

 lererende Kræfter, som paavirke Strømmen i det betragtede Punkt M af Banen, føle Kraften 

 lp, virkende fra Vest til Ost. 



Opløse vi Rotationskraften ip, deels efter Banens Retning ME og deels lodret der- 

 paa, erholde vi Kræfterne: 



lp coscû og xps'mw, 



og naar det dernæst antages, at q> betegner Resultanten af alle de andre Kræfter, som 

 paavirke Strømmen i det betragtede Punkt i/, samt at denne Resultant danner Vinklen 



