97 177 



(f MC = [m -\- 1) med den Iietraglede Bredecirkels østlige Deel, bliver den nødvendige Re- 

 tiiigelse lor at Bevægelsen foregaaer i Retningen ME, at fremstille saaledes: 



^.sin« = xp.smtù (66) 



og den drivende Kraft, som paavirker Strømmen i Retning af Ranen, al fremstille ved: 



(fCOSS -j~ ØCOSft). 



Retragte vi dernæst Strømmen som havende et rectangulærl Tværsnit, saa kan den Reac- 

 tion, som det betragtede Stromelemenl i Dybden x under Overfladen er underkastet, frem- 



dv\ - 



stilles ved /<,. ' for Eenhed af Masse, og Ligningen for det omhandlede Strømele- 



ments Bevægelse altsaa fremstilles saaledes: 



dv , \dx) 



— = ycosg + øcosm — ft. ^, - (67) 



Vi have her fremstillet Formlerne (€6) og (67) ved at betragte w som en Vinkel i 

 Isle Qvadrant; men det er let at overbevise sig om, al disse Formler ere almindeligt gjæl- 

 dende, hvilken Værdi vi end lillægge m eller hvorledes Strømmen end løber paa den be- 

 tragtede nordlige Halvkugle. Det lader sig fremdeles let paavise, at disse Formler ogsaa 

 gjælde for alle Strømme, som bevæge sig paa den sydlige Halvkugle, naar vi for denne 

 Deel af Kloden betragte Rredegraden 6 som negativ i Modsætning til positive Brede- 

 grader, der svare til den nordlige Halvkugle. For at bevise dette behøver man nemlig blot 

 at bemærke, at Strømforholdene paa den sydlige Halvkugle maae være aldeles overeenssteni- 

 mende med Strømforholdene paa den nordlige Elalvkugle for samme Rredegrad (Ö) og 

 samme Hastighed (w), naar Strømmens Retningsvinkel (w), som Banen danner med Æqvators 

 Plan, er den samme for begge Halvkugler. Retingelsen for at Formlerne (66) og (67) ere 

 almindeligt gjældende er derfor den, at bemeldte Formler forblive uforandrede, naar Vink- 

 lerne 8, (JÛ og (w + f) forandres til —o, — m og — (m + s); da dette viser sig at finde Sted, 

 maae Formlerne aabenbart gjælde for ethvert Punkt af Jordoverfladen og for en hvilken- 

 somhelsl Retning, hvori Bevægelsen maatte foregaae. 



Hvad Kraften (f angaaer, da ville vi betragte den som hidrorende fra, at Vandspeilet 

 har et Fald i den ved Vinklen {w + s) bestemte Retning, og endvidere antage, at denne Kraft 

 har sin Aarsag i, at Strømmens Vandspeil deels har et Fald du paa Længden dH, efter 

 Banens Retning ME, som er bestemt ved Vinklen «, deels et Fald k paa Længden /, 

 lodret paa Strømretningen, efter Linien MF. — I Tilfælde af, at Kraften ep har en anden 

 Oprindelse, som for Exempel naar denne Kraft heelt eller tildeels hidrører fra Vindens 

 Tryk paa Havfladen, saa repræsenteres Trykket ved Størrelsen af det Vandspeilsfald, vi her 

 betragte. 



23* 



