180 100 



Hetning op i den mexikanske Bugt for deref'lcr igjen al gaae tilbage i sydosllig Retning 

 ned imod Havana, synes at have mindre Sandsynlighed for sig, eftersom Strømmen, hvis 

 den virkehg fulgte denne Vei, vilde være modvirket af Jordrotationen baade i dens Lob imod 

 N. V. og senere i dens Løb imod S.O. Finder en saadan Bevægelse alligevel Sled, saa 

 vil del være meest sandsynligt, at Passaten stryger langs Fastlandet op imod N. V. og frem- 

 kalder en Opstemning af Vandet i den nordlige Deel af den mexikanske Bugt saaledes, at 

 Vandspeilet derved erholder det Fald ned imod Tortugas, som er nødvendigt til al føre 

 Strømmen S. O. hen imod Havana. Jeg skal herved bemærke, al ifølge Maury's «The 

 physical geography of the sea», er Vindretningen i det caraibiske Hav, saavelsoni i den 

 vestlige Deel af den mexikanske Bugt, hovedsageligt Sydost og Øst, hvilket derfor synes 

 at bekræfte Rigligheden af del Sidstanførle, samt at tale for, at en Deel af Strømmen 

 muligviis gjennemløber del omtalte Kredslob. — Langs Nordsiden af Cuba løber Strømmen 

 som saglO. N. O. hen og drives altsaa frem i denne Retning imod Bahama-Øerne af Jordens 

 Rotationskraft samtidig med, al Vandspeilsfladen holdes opstemmet imod Cuba. Men naar 

 Strømmen har passeret Halvøen Florida, da er der spærret for dens videre Lob imod Øst 

 af Bahama-Oerne, medens en Udvei imellem denne Øgruppe og Halvøen Florida aabner 

 sig imod Nord. Åd denne Vei bryder Golfstrømmen derfor frem, under en Opstemning af- 

 Vandspeilet imod de lavtliggende, af Havet opskyllede Bahama-Øer*). Igjennem Florida- 

 strædet drives Golfstrømmen alene frem af den ved Vandspeilets Fald fremkaldte Virkning 



af Tyngdekraften; thi den fra Jordrolationen hidrørende Kraft er Nul, da « = — . Fra 



Snævringen ved Bemini, hvor Strømmen har en Brede af 32 Qvartniiil og en iMiddelliaslig- 



hed af C| Fod pr. Sec, indlil Georgias Kyst paa 30° N.B. udfor SI. Augustine, hvor 



Strømmen har en Brede af 47 Qvarlmiil, samt en Middelhaslighed af c. 4 Fod pr. Sec, 



løber Golfslrommen lige imod Nord. Paa hele denne Strækning viser del sig, ifølge den 

 Iste Formel (70), der kan skrives saaledes: 



y == 0,000 002 327. sine. sin^to.w, (71) 



al Vandspeilet maa have en Stigning fra Venstre til Hoire af omtrent 1,3 Fod paa Strømmens 

 Brede. 



*) Rennell henleder pag. 197 i sit Værk Opniærksonilieilen paa den eiendommclige Form, Beliggenhed og 

 Beskall'enhed af de Ocr, Skrænter og Banker, som danne denne Øgruppe. Den almindelige Form af 

 disse Ocr, deres gjensidige Beliggenhed, deres tallose Linier af lave Sandbanker og grundt Vand, 

 hvormed de ere forbundne, siger han, har en stor Lighed med de Banker at Sand og Gruns, som 

 danne sig i Flodmundingerne, og disse Ødannelser kunne kun hidrore fra en kraftig Strom. Efter 

 hans Mening sjnes Forholdene derfor at henpege paa, at Golfstromnien engang i længst forsvundne 

 Tider har havt sit Lob ud i Atlanterhavet igjennem Bahamas ostlige Canaler, men at den fra Tid til 

 anden maa have forandret sig ved Tilstopninger og nye Gjennembrud. 



