101 181 



Paa Slrækuiiigen fra St. Augustine forbi Charleston og Cap Hatteras indtil Sandy 

 Hook løber Golfstrømmen omtrent N. O. hen; den drives allsaa frem af Jordrotalionen paa 

 hele denne Strækning, der har en Længde af omtrent 180 Miil, under el Vandspeil, som 

 har Fald Ira Høire til Venstre. 



Sætte vi respective for Charleston, Cap Hatteras og Sandy Hook: 

 Golfstrommens Brede /=-.... 67 117 127 Qvartmiil, 



dens Strømhastighed v = . . . . 3 i 2f 2^ Fod 



og Stedets Bredegrad Ö = .... 32 35 38 Grader, 



samt Strømmens Retningsvinkel w = 45°, saa finde vi, at Golfstrommens østlige Rand 

 maa ligge over dens vestlige Rand respective i følgende Høider: ved Charleston A = 0,9, 

 ved Cap Hatteras /*= 1,3, ved Sandy Hook /* = 1,2 Fod. 



Paa Strækningen fra Sandy Hook indtil Newfoundlands Banke , hvilken Strækning 

 har en Længde af 250 Miil, drives Golfstrømmen frem af Rotationskraften i O. N. O. Ret- 

 ning under en Vinkel m = c 20°. Strømmen udvides paa denne Vei indtil c. 80 Miil, 

 medens Hastigheden aftager indtil c. 2 Fod pr. Sec, og naar vi som Middeltal sætte Brede- 

 graden O, hvorpaa Strømmen bevæger sig, = 44°, saa finde vi ifølge (71), at Golfstrømmens 

 sydostlige Rand omtrent maa ligge i en Høide af h = 0,8 Fod over dens nordvestlige Rand 

 ved Newfoundland. Herved skal jeg dog udtrykkelig bemærke, at da vi hverken kjende 

 Breden eller Middelliastigheden af Golfstrømmen noie, ere de angivne Vandspeilsfald kun 

 at betragte som omtrentlige Størrelser. 



Betragte vi det videre Løb af Golfstrømmen, som dette er angivet af Berghaus paa 

 hans Verdenskort, saa vil det sees, at fra den 45de Længdegrad spreder Strømmen sig 

 mere og mere, indtil den tilsidst deler sig saaledes, at en Deel løber mod Ost og Sydost, 

 medens en anden Deel vedbliver at bevæge sig frem i nordostlig Retning. For den Deel 

 af Golfstrømmen, som vedbliver at bevæge sig i nordostlig Retning, vedbliver ogsaa Jordens 

 Rotationskraft at drive Strømmen frem under et Vandspeil, som, lodret paa Strømret- 

 ningen, stiger fra Venstre til Høire. Den Deel af Strømmen, som løber ret Oster hen, 

 er derimod upaavirket af Jordrotationen, og dens Vandspeil horizontalt i Retning lodret 

 paa Strømretningen. For den Deel af Golfstrømmen, som løber Sydost hen, er den dri- 

 vende Kraft, som hidrører fra Jordrotalionen, negativ og modvirker altsaa ligefrem Strømmen 

 i dens Lob, som forøvrigt foregaaer under el Vandspeil, der stiger fra Venstre til Høire. 

 Saavel den Deel af Strømmen, som lober ret Øster hen, som den, der bevæger sig 

 imod Sydost, maa derfor have el Fald i Strømmens Retning, som kan overvinde de sted- 

 findende Modstande mod Bevægelsen og drive den sydligste Deel af Golfstrømmen fra 

 Egnen af de azoriske Øer ned imod den afrikanske Kyst, indtil N. O. -Passaten griber ind. 

 Ved Passatens Tryk paa Havfladen opstemmes Vandet i det nordlige Atlanterhav imod de 

 Vandmasser, som S. O. -Passaten søger at sende derop fra den sydlige Halvkugle, og sam- 



