200 120 



A =300 Mill = 7,2 Mill. Fod, Vandspeilshastighederne Fq = 2 Fod og F = 0,6 Fod, samt 

 at tilnærmelsesviis er desuden sinö = 0,7 og sinw-cosw = 0,32, saa finde vi, at Golf- 

 strommens Vandspeilsfald fra C-^ til C^ maa være u = — 2,1 Fod, eller med andre Ord, 

 al Golfstrommens Vandspeil maa stige 2,1 Fod paa denne Strækning. Undersøge vi der- 

 næst Strømmens Fald fra Høire til Venstre, lodret paa Stromretningen, saa erindres forst fra 

 iivad vi tidligere alt have seet, at ved Tværsnittet A^C^B.^ beløber Faldet fra B^ til A.^ sig 

 til 0,8 Fod, og sætte vi dernæst for Tværsnittet A^C^B^ sin = 0,7, sin« ^0,4 samt 

 Længden fra A^ til B^ I = 4,8 Mill. Fod og Stromliastigheden F= 0,6 Fod, saa finde 

 vi ifølge Formlen (71), at Vandspeilsfaldet fra A^ til B^ endnu paa det Nærmeste er 0,8 

 Fod, ligesom ved Tværsnittet A^C^B.^-^ vi tor derfor gjore Regning paa, at Punkterne 

 A^, 6\ og ZJj af Golfstrømmens Vandspeil alle meget nær ligge 2,1 Fod lioiere end de 

 tilsvarende Punkter A^, C^ og B^ af Tværsnittet Syd for Newfoundland. 



Naar Golfstrømmen fra A^G^B^ strømmer videre fremad, deler den sig i to Halv- 

 dele, hvoraf den nordlige med en Vandforing af 1600 Mill. Cubikfod bevæger sig imod 

 Nordost, medens den sydlige Halvdeel med en Vandforing af 1650 Mill. Cubikfod bevæger 

 sig sydosllig hen forbi de azoriske Øer og derfra ned imod den afrikanske Kyst. Grunden 

 til denne Deling af Golfstrømmen fremtræder allerede temmelig klart, naar vi lægge Mærke 

 til, at den nordgaaende Deel af Sirommen, efterat den har passeret Tværsnittet A^Ci, 

 tvinges af de europæiske Kysters Modstand til at gjøre en IJoining imod N. O., hvorved 

 Vandspeilets Stigning, lodret paa Strømretningen, efter Formlen (71) voxer saaledes, at 

 Strømmens østlige Rand kommer noget over 1 Fod hoiere end Punkt ^4. Som Forholdene 

 ere, ligger altsaa Vandspeilet af Golfstrommens nordlige Halvdeel ved de engelske og franske 

 Kyster væsentligt hoiere end Vandspeilet af Golfstrømmens sydlige Halvdeel, og da denne 

 Hoideforskjel samt del deraf folgende Fald i sydlig Retning vilde voxe med Vandforingen af 

 den nordgaaende Deel, saa nodes Golfstrømmen til al dele sig. Hertil kommer, at jeg troer 

 at kunne paavise, at den tilbagegaaende Golfstrom netop har det Fald ned imod den 30te 

 Bredegrad fra Profilet C^B^, som er nødvendigt og tilstrækkeligt til at drive Strømmen frem 

 langs Kyslerne af Portugal og Nordafrika indtil de canariske Øer. Det er nemlig en be- 

 kjendt Ting, at den Strøm, som løber langs den afrikanske Kyst fra Nord til Syd, i Forhold 

 til Omgivelserne er en Koldvandsstrøm saa langt Syd paa som til de capverdiske Øer. 

 Dette freragaaer tydeligt af Atlanterhavets isothermiske Linier saavelsom af forskjellige Be- 

 retninger, som haves desangaaende, og blandt Andre anfører Renneil i sit Værk om 

 Allanlerhavels Strømninger, at man paa 21° N.B. har fundet den afrikanske Strøms Tempe- 

 ratur at variere mellem 20° og 21° C., uagtet Solen stod lodret derover. Men idet den 

 omhandlede Strøm maa betragtes som en Koldvandsstrøm i Sammenligning med Vandet i 

 Sargassohavet, maae vi tillige antage, al den afrikanske Strøms Vand er mere væglfuldl 

 end Vandel i del nævnte Hav, hvoraf videre følger, at der ikke kan være Ligevægt i større 



