121 201 



Dybder af Havet med mindre den omhandlede Strøms Vandspejl ligger lavere end Vandspeilet 

 af Sargassohavet. Imellem det varme Vand i Sargassohavel og det koldere Vand i den 

 langs den afrikanske Kyst lobende Deel af Golfstrømmen, maa der derfor fremtræde ganske 

 lignende Forhold, som vi alt kjende fra den modsatte Side af Atlanterhavet, hvor den kolde 

 Polarstrøm løber langs med den varmere Golfstrøm; thi det er klart, at Sargassohavets 

 Vand under disse Forhold maa trænge ud foroven over den tilbagevendende Golfstrøm og 

 opvarme dennes Overflade, medens Strommens koldere Vand trænger ind i samme dav 

 forneden og afkjoler dette. Denne Forskjel imellem Golfstrømmens Vægtfylde og Vægt- 

 fylden af det omgivende Atlanterhav voxer sandsynligviis efterhaanden som Strømmen kommer 

 længere Syd paa imod de canariske Øer; paa det Strog DB, hvor Strømmen lober ret Øst 

 hen, og hvor dens Vandspeil er horizontalt, lodret paa Slrømretningen, har Strømmen for- 

 modentlig samme Vægtfylde som det omgivende Hav. Regne vi nu med Berghaus, at den 

 sydgaaende Deel af Golfstrømmen, i en Brede af 100 Miil, indtil den 30te Bredegrad be- 

 væger sig med en Haslighed af 0,6 Fod pr. Sec, samt antage vi derhos efter det tidligere 

 Anførte, at denne Strøm har en Vandforing af 1650 Mill. Cubikfod pr. Sec, saa finde vi 

 efter Formlen (74), at denne Strøms Dybde maa sættes til omtrent 1400 Fod. Fra Tvær- 

 snittet C4 -Sj indtil den Linie DB^ , hvori alle Elementer af Strømmen bevæge sig lige imod 

 Øst, kan det antages, at Strømmen drives frem af Jordens Rotationskraft under et Vand- 

 speilsfald fra Høire til Venstre, der aftager fra c. 0,4 Fod indtil Nul. Men fra Linien DB^ 

 bøier Strømmen efterhaanden mere og mere imod Syd indtil en Linie D^B^, Syd for den 

 40de Bredegrad, hvor det kan antages, at Strømmen løber lige imod Syd. Paa denne Vei 

 modvirkes Strømmen af Jordens Rotationskraft, som efterhaanden mere og mere opstemmer 

 samme fra Venstre til Hoire. For at Strømmen skal kunne gjennemløbe denne Bane, maa 

 den paavirkes af en Kraft, svarende til et Vandspeilsfald m, der kan bestemmes ifølge 

 Formlen (72), eller nøiagtigere ved at gaae ud fra Grundformlen: 



du dV „ „„„ F- sinôsinwcosM „ 

 ^d?. - dt = ^'0*^^ ■ H ^3750— • ^' 



hvoraf Formlen (72) er dannet. For den heromhandlede Bøining af den tilbagegaaende 

 Golfstrøm er nemlig V constant = 0,6 Fod og H constant = 1400 Fod, hvorhos vi 

 kunne betragte sinö som constant = 0,68; antage vi nu tilmed, at for et hvilketsomhelst 

 Strømelement voxer Længden, som Elementet har gjennemløbet fra Linien DB^ imod 

 Linien D^Bi, proportional med Strømningsvinklen «, hvilket i ethvert Fald tilnærmelsesviis 

 finder Sted, saa kunne vi sætte: 



X ^ a . (O, 



hvori a er en constant Størrelse for det betragtede Element af Strømmen. Vi have derfor 

 dk = a-dco, og see derefter let, at foranslaaende Ligning kan skrives: 



26* 



