123 



203 



Maade, som iiaar Vandspeilet liavde el Kald ned imod det caraibiske Hav og alene var paa- 

 virket af Tyngdekraften. Passatvindene udøve nemlig, som vi have seet, et Tryk paa Hav- 

 fladen, hvorved denne opstemmes fra 30° N. lir. henimod det caraibiske Hav, og havde 

 Vandet ikke Leilighed til at aflobe, saaledes som Tilfældet er, vilde Havet stille sig i 

 Ligevægt, skjøndt det havde et Fald N. O. hen. Men da Vandet løber bort gjennem Golf- 

 strømmen, forandre Forholdene sig; Havfladen indtager nu ikke Ligevægtsstillingen, men 

 har tværtimod i Forhold til denne Stilling et Fald imod Udløbsaabningen (det caraibiske Hav) 

 paa Grund af hvilket Vandet strømmer til fra alle Punkter saaledes, at Tilløb og Afløb holde 

 hinanden i Ligevægt. 



Naar den omhandlede sydgaaende Green af Golfstrømmen passerer den 'iOde Bredegrad, 

 have vi seet, at dens Vandspeil har en Stigning af 2,14 Fod fra venstre til hoire Bred; 

 men ifolge Formlen (71) findes fremdeles, at naar denne Strøm ankommer paa 30° N. Br , 

 saa er Vandspeilets Stigning aftaget til 1,75 Fod. Under sil Løb langs den afrikanske 

 Kyst holdes allsaa Slrømmen opstemmet af Jordens Rotationskraft imod Sargassohavel, 

 hvis Vandspeil følgelig maa have en høiere Stand end Vandel i den afrikanske Golfstrom 

 og hvis Vægtfylde selvfølgelig maa være mindre end Koldvandsstrommens; Sargassohavets 

 varme Vand løber derfor ned over Koldvandsstrømmens Overflade imod Kysten af Afrika. 

 I en vis Dybde under Overfladen er Tryk og Modtryk lige for Sargassohavel og den her- 

 omhandlede Strøm, og under delle Ligevægtspunkt har Koldvandsslrommen for alle Dybder 

 et Overtryk over Vandet i Sargassohavel, som derfor maa vige Pladsen for del forneden fra 

 Slrømmen indtrængende kolde Vand. Efter den her fremstillede Theori af Havstrommene, 

 maa der allsaa gaae en Overfladeslrom af varml Vand fra Sargassohavel tværs over den 

 sydgaaende Green af Golfstrømmen ned imod den afrikanske Kyst, hvilket ogsaa Erfaring 

 har godtgjort. Renneil gjør nemlig opmærksom paa den sorgelige Erfaring, som mange 

 Mennesker have maaltet gjøre paa Strækningen fra Sirædet ved Gibraltar iodlii de canariske 

 Oer paa Grund af den stærke Strømsætning, som finder Sled, naar man ikke holder Coursen 

 langt fra Land, og han bemærker lilmed, at denne Strømsætning viser sig til en Afstand 

 fra Land af 75 iMiil, ganske saaledes som Theorien angiver. Med Hensyn paa den Under- 

 strøm af koldt Vand , som efler Theorien skal løbe fra den nordafrikanske Strøm ud i 

 Sargassohavel, haves ligeledes en interessant Erfaring, som fuldkommen bekræfter Theoriens 

 Rigtighed. Admiral Irminger har nemlig, som tidligere anført, i Sigte af Madeira paa 32° 

 N. B. og 17{° V. L. ved et dertil indrettet Instrument bestemt Slrømretningen i en Dybde 

 af henimod 2000 Fod under Havfladen og fundet, al medens der paa Overfladen ikke spo- 

 redes nogen Strømsætning, løb der i den nævnte Dybde en Understrøm V. S. V. hen, som 

 havde en Temperatur af 11° C, medens Overfladevandet havde en Temperalur af 25° C. 



Fra disse Betragtninger over Golfstrømmens sydgaaende Green ville vi nu henvende 

 Opmærksomheden forst paa Strømforholdene i den mod lishavel, langs Europas Kyster, 



