204 124 



lobende Deel af Gult'strommen, som udgaaer fra Tværsnittet A^C^, og dernæst paa den 

 fra lishavet ned imod Golfstrommen lobende l'olarstrom, der følger de amerikanske Kysler 

 imod Syd. Betragte vi den nordgaaende Golfstrøm, som altsaa efter at bave passeret Tvær- 

 snittet JiC^, har en Hastigbed af 0,6 Fod og en Dybde af c. 1370 Fod, saa niaa det 

 bemærkes, at i Henhold til Bergbaus' og Irminger's Angivelser kan denne Strøms Middel- 

 hastighed for den 60de Bredegrad ikke ansættes høiere end til 0,3 Fod pr. Sec. Antage 

 vi nu, at Golfstrømmens Brede paa 60° N. 15. udajør 150 Miil, saa finde vi, ifolge Formlen 

 {li), at Strømmen her maa have en Dybde af 1800 Fod, hvorefter Golfstrømmens Middel- 

 dybde fra Tværsnittet A^C^ til Tværsnittet A^C^ maa anslaaes til henimod 1600 Fod. Gaae 

 vi ud herfra, idet vi fremdeles antage, at Strømmens Begyndelseshastighed ved Tværsnittet 

 A^Ci er 0,6 Fod, at dens Slutningshastighed ved Tværsnittet A^C^, er 0,3 Fod, samt at 

 vi som Middeltal for den omhandlede Strækning have Ö = 55° og es = 60°, altsaa sinö 

 = 0,82 og sinwcosw == 0,43, saa finde vi efter Formlen (72) at Golfstrømmen, imellem 

 Tværsnittene A^C^ og A^C^, langs dens østlige Rand C^C^, der har en Længde af c. 

 260 Miil, stiger omtrent 2,2 Fod, medens Stigningen äf Strømmen langs dens vestlige Rand 

 A^A^, der har en Længde af c. 140 Miil, beløber sig omtrent til 1,2 Fod; da nu Punk- 

 lerne Ai og Ci henholdsviis ligge 2,1 Fod over Punkterne A^ og Cg, og da Punktet 

 C3 omtrent ligger i Fod over Jg, saa følger videre, at Punktet A^ af Havfladen maa 

 ligge 3,3 Fod over Havfladen i A.^ og at Punktet C^ maa ligge omtrent 4f Fod høiere end 

 A3 og omtrent 1,5 Fod hniere end Punktet A^ af Strømmens vestlige Rand. Til dette 

 sidste Resultat fores vi ogsaa ved Hjælp af Formlen (71); thi sætte vi for Tværsnittet A^C^ 

 Strombreden I = 150 Miil = 3,6 Mill. Fod, V = 0,3 Fod, sinÖ = 0,866 og sin2M = |, 

 saa finde vi Høideforskjellen mellem Punkterne Jg og O5 at være 1,6 Fod, hvilket temmelig, 

 nær er samme Hoideforskjel, som ovenfor blev funden. 



Naar Golfstrommen har passeret Skotlands Nordspids, forsvinder den Modstand, 

 som forhindrede Sirommen fra at vedligeholde den oprindelige østlige Retning. Fra dette 

 Øieblik bevæger den sig derfor paany i en østligere Retning over imod den norske Kyst, 

 som den derefter følger fra Bergen beeil op forbi Nordcap, idet den bestandigt drives 

 frem af Jordens Rotationskraft i nordostlig Retning. Vandforingen af den Deel af Golf- 

 strømmen, som paa denne Maade udmunder i lishavet, kjende vi ikke; men den udgjør 

 efter al Sandsynlighed henimod | af den hele, langs de engelske Kyster løbende Strøm og 

 maa derfor anslaaes til 1000 à 1200 Mill. Cubikfod pr. Sec. Regne vi dernæst, blot for at 

 erholde en omtrentlig Forestilling om Strømforholdene, at den Deel af Golfstrommen, som 

 fra Nordspidsen af Skotland løber langs Norges Vestkyst op forbi Nordcap, vedligeholder 

 en Brede af 100 Miil, en Dybde af 1600 Fod og en Hastighed af 0,3 Fod, saa finde vi, 

 ifølge Formlen (72), naar vi som Middeltal for Stromrelningen sætte w = 64°, Brede- 

 graden O = 65° og derhos Strømbanens Længde X = 250 Miil = 6 Mill. Fod, at Jordens 



