125 205 



Rotationskraft vil være fuldkommen istand til at drive Golfstrømmen op forbi Nordcap til 

 lisliavet, selv om dettes Havflade laae lienimod 1,5 Fod hoiere end Havfladen ved Skot- 

 lands Nordspids. Der kan derfor næppe være Tvivl om, at det virkelig er Jordens Rota- 

 tionskraft, som driver den nordgaaende Golfstrøm heelt op i lishavet, men jeg skal for- 

 ovrigt ikke gaae ind paa nogen nærmere Undersøgelse af Strømforholdene angaaende denne 

 Deel af Golfstrømmen, fordi de dertil fornødne Erfaringer næsten aldeles mangle. 



Af den hele, langs Kysterne af Storbritannien, Nord hen løbende Golfstrøm, fort- 

 sætter altsaa kun | af Strømmen sig heelt op til lishavet langs Kysten af Norge. Omtrent 

 den ene Trediedeel af Strømmen med en Vandforing af c. 500 Mill. Cubikfod pr. Sec. for- 

 hindres derimod ved Islands iMellemkomst fra at følge Hovedstrømmen op til det nordlige 

 lishav, men nødes derimod ved Modstanden af denne O til at bøie af Sonden om Island, 

 gjennem Tværsnittet Ar,E imod Nordvest, under en Vinkel m = 150°, for derefter at folge 

 dette Lands Kyster over imod den østgrønlandske Polarstrøm gjennem en Længde af c. 

 80 Miil. 1 denne Retning er den omhandlede Green af Strømmen modvirket af Jordens 

 Rotationskraft, hvorfor den maa have et Fald imod Polarstrømmen, som kan bestemmes 

 ved Hjælp af Formlen (72). Regnes Strømmens Brede at være c. 50 Miil, og dens Hastighed 

 at være 0,3 Fod pr. Sec, saa fmde vi først ifølge (74), at dens Dybde maa anslaaes til c. 

 1700 Fod. Søges derefter Vandspeilsfaldet fra Punktet E indtil Punktet Æj ved Polar- 

 slrømmen, finde vi, ifølge (72), idet vi sætte ¥„=¥=' 0,3 Fod, E = 1700 Fod, 

 sinô = 0,89, sinMCosw = — 0,433 samt Å. = 1,92 Mill. Fod, at Vandspeilet i Punktet 

 El maa ligge J Fod lavere end Vandspeilet i Punktet E. Men lægge vi nu Mærke til, 

 at Vandspeilet i Punktet E af Golfstrømmen omtrent ligger 1 Fod lavere end i Punktet C^ 

 og omtrent i Fod høiere end Punktet ^5, indsee vi tillige, at Vandspeilet af Polarslrømmens 

 østlige Bred ved Punktet E^ maa ligge i samme Høide, som Vandspeilet af Golfstrømmens 

 vestlige Rand i Punktet A^, nemlig 3,3 Fod over Golfstrømmens Vandspeil i Punktet A.^ 

 ved Newfoundland. 



Før vi gaae videre med disse Betragtninger over Varmvandsstrømmen, Sønden for 

 Island ville vi for et Øieblik henvende vor Opmærksomhed paa Polarstrømmen, som langs 

 den sydøstlige Kyst af Grønland løber ned imod Gap Farvel. Med Hensyn til denne Strøm 

 skal det bemærkes, at dens østlige Rand ved Punktet E^, omtrent paa 65° N. B., efter 

 hvad vi nylig have seet, maa antages at ligge omtrent i samme Høide, som Punktet A^, 

 og 3,3 Fod høiere end Punktet A-^. Polarstrømmens Brede ville vi, ifølge Irminger, sætte 

 til 40 Miil, dens Hastighed efter samme Forfatter til | Fod pr. Sec. Antage vi, at 

 omtrent Halvdelen af den hele Strøm, som fra lishavet strømmer ned forbi Kysterne Labra- 

 dor og Newfoundland, passerer Syd paa gjennem den østgrønlandske Polarstrøm, saa maa 

 denne Strøms Vandføring anslaaes til c. 600 Mill. Cubikfod pr. Sec, og benytte vi de saa- 

 ledes angivne Tal, finde vi, ifolge Formlen (74), at Polarstrømraens Dybde maa sættes til 



