9 241 



eren H, stiger op gjennem Vandet til den nverste Deel og presser Vandet gjennem Røret 

 h, Hanen 10 og Roret i ind i Beholderen J, og den Brint, som findes i denne Beholder, 

 drives da gjennem Roret g til Calorlmetret. Saasnart Vandet i Beholderen J har naaet 

 Mærket i Roret, lukker man Hanerne 12 og 10, og den Brint, der udvikles, undviger atter 

 gjennem Trykregulatoren. Apparatet er nu i ganske den samme Stilling som tidligere; man 

 fylder paany Beholderen J ligesom for ved at aabne Hanerne 11, 9 og 7 i den angivne 

 Orden o. s. v. 



Beholderne B og J staae i de store Glascvlindre F og G, der ere heelt fyldte med 

 Vand og skulle tjene til at holde Varmegraden i de indre Beholdere H og J constant. 

 Vandet i alle 4 Beholdere bringes til Luftens Varmegrad; da jeg ved en hensigtsmæssig Indret- 

 ning af mit Arbeidslocale kan holde Luftens Varmegrad i tiere Timer saa constant, at den næppe 

 varierer en Tiendedeel af en Grad, forandrer Brintens Varmegrad i Beholderen J sig ikke i 

 Løbet af en Ârbeidsdag. Forat Vandet i Beholderne H og J ved Begyndelsen af Forsogene 

 kan bringes til Luftens Varmegrad, sædvanligt 18° 6'., er der anbragt en Hane 8. Ved at 

 aabne denne Hane opnaaer man, at Trykket af den udviklede Brint driver Vandet fra de 

 indre Beholdere ud i et passende indrettet Kar, hvor det bringes til den rette Varme- 

 grad, og hvorfra det atter ved hydrostatisk 'J'ryk løber lud i Beholderne H og J. Vandets 

 Varmegrad i de ydre Beholdere iagttages paa Tliermometrene rø og h, og de indre Be- 

 holderes og Brintens Varmegrad iagttages paa Thermometret o. Ved Hjælp af Rore- 

 apparatet / holdes Vandet i den store Cylinder G i stadig Bevægelse. 



Som man let vil see af Tegningen , strominer Brinten til Calorimelret under fuld- 

 stændigt constant Tryk; ved Hjælp af Trykregulatoren E holdes nemlig Trykket i Røret ^ 

 constant, idet man fremskynder Brintudviklingen saa meget, at der altid undviger nogle 

 Luftbobler gjennem Regulatoren. Men er Trykket i Røret e constant, bliver den Hastighed, 

 hvormed Vandet strømmer fra Beholderen H til Beholderen J, ligeledes constant. Brinten, 

 der driver Vandet ud af Beholderen H, maa undvige gjennem den nederste Ende af Røret 

 /, medens Vandet strømmer ind i Beholderen J gjennem den øverste Ende af Røret i; da 

 den lodrette Afstand mellem disse to Rormundinger er constant, strømmer Vandet ind i J 

 med constant Hastighed; det er Mariottes Kar i en noget afændret Form. Den Hastighed, 

 hvormed Vandet bevæger sig, kan fru Begyndelsen af reguleres ved Trykhøiden af Vandet i 

 Regulatoren E; ved samme Vandstand i E bliver saaledes den Hastighed, hvormed Brinten 

 strømmer ud af Beholderen J, ganske uforandret, ikke alene i det enkelte Forsøg, men for 

 alle Forsøg, der udføres med samme Vandstand i E. Heraf følger for det Forste, at 

 Varmestigningen i Calorlmetret bliver fuldstændigt proportional med Tiden, og for det 

 Andet, at alle Forsøg vare nøiagtigt lige længe. Alle Correctioner for Udstraaling eller 

 Bevægelse af Varmen mellem Calorlmetret og Luften falde saaledes hort af sig selv, naar 



Vidensk Selsk Skr. i Rxkke, nnlurvidensk og malbem. Afd. O B. IV. 31 



