258 



26 



Moleculær- i 

 Varme. 



Vægtfylde. 



Moleculæi- 

 Volumen. 



R + 200 H'O. 



Productet af Varmefylden og Moleculetallet, som findes i 4de Spalte, er betegnet 

 som Vædskens molecnlære Varme, d. e. den Varmemængde, som udfordres til at opvarme 

 Moleculet een Grad. Tallene ere ogsaa el Udtryk tor Vædskens caloriske Æqvivalent eller 

 den Vandmængde, som til sin Opvarmning fordrer den samme Mængde Varme som Opløs- 

 ningens Molecul. Betragtede fra dette Standpunct vise Tallene flere interressante Forhold. 



Man finder ved det første Blik paa de foreliggende Tabeller, at Vædskens caloriske 

 Æqvivalent i de fleste Tilfælde kun afviger lidet fra den i Vædsken indeholdte Vandmængde. 

 Saaledes viser t. Ex. Svovlsyre med 5 Moleculer Vand et calorisk Æqvivalent af 92,7, medens 

 det i Oplosningen indeholdte Vand beløber sig til 90, og Moleculet selv veier 170; med 

 andre Ord, en Oplosning af 80 Gram vandfri Svovlsyre i 90 Gram Vand fordrer til sin 

 Opvarmning ikke mere Varme end 92,7 Gram Vand. Indeholder Syren 50 Moleculer 

 Vand, er dens caloriske Æqvivalent netop lig Vandmængden, 50.18 => 900. Fortyndes 

 Syren endnu stærkere, da indtræder det mærkelige Tilfælde, at Opløsningen har et lavere 

 calorisk Æqvivalent end det, der svarer til den indeholdte Vandmængde. 



Tallene i 5te Spalte, som udtrykke disse Difl'erenser mellem Opløsningens calo- 

 riske Æqvivalent og dens Vandmængde, ere sædvanligt i Begyndelsen positive, men ved 

 stærkere Fortynding negative. I enkelte Tilfælde, som ved Chiorbriolesyre og Kaliumhydral, 

 ere Tallene strax fra Begyndelsen negative; saaledes fordrer t. Ex. Chlorbrintesyre med 10 

 Moleculer Vand en I O Procent mindre Varmemængde til sin Opvarmning end det Vand, den 



