352 22 



Bladene hos Syd-Bøgene ere altid sraaa o<^ i llegelen læderagtige og toaarige, 

 men de udmærke sig dog navnlig derved, at de ere dobbelt rundtakkede (Tab. VI, 

 fig. 25—28), forsaavidt de ikke ere ganske helrandede, og ved Ribbefordelingen. Secundær- 

 ribberne dele sig nemlig i nogen Afstand fra Handen i to Grene, af hvilke der løber én ud 

 i hver af de to Takker (Tab. VI, ug. 25 og 26), eller de lobe uden at dele sig til Bunden 

 af Indsnittene mellem Hovedtakkerne (Tab. VI, fig. 27), et l'orhold, som vist er meget sjel- 

 dent i Planterigel. Nord-Bogenes Blade derimod ere meget større, énaarige, enten utydeligt 

 dobbelt rundtakkede, som hos F. sylvati'ca, eller tandet- takkede, som hos F. ferruginea. 

 Secundærribberne danne i Enden en lille Bue, blive her meget tynde og tabe sig ganske, 

 inden de naae Enden af Takken (Tab. VI, fig. 29). 



Blomsterstand. Hos Syd-Bøgene sidde Hanblomsterne som oftest enlige paa 

 korte Stilke i Bladhjørnerne, sjelden tre sammen, som hos F. fusca og F. Dombeyi. De 

 altid smaa Skaale ere ligeledes enlige og kortslilkede. Hos Nord-Bøgene derimod ere 

 Hanblumsterne forenede til en kugleformet Rakle, som bæres af en lang Stilk, og disse 

 Rakler komme frem fra Hjørnerne af de nedre skælagtige Blade paa Aarsskuddene og ere 

 hængende, medens Skaalene sidde i Enden af en opret Stilk, der kommer frem fra Hjørnerne 

 af de fuldkomne Blade høiere oppe paa Aarsskuddet. 



Skaalene og Skaalskællene. I disse Dele viser der sig store Forskjelligheder 

 mellem Nord- og Syd-Bøgene. Hos Nord-Bøgene ere Skællene paa de firfligede Skaale 

 syldannede, spredte og saa nøie sammenvoxne med Skaalens Axedel, at man tidligere antog, 

 at denne alene var dannet af de sammenvoxne Skæls Grund. Her findes kun to Blomster 

 i hver Skaal. Syd-Bøgene have altid en meget lille Skaal, som indeslutter tre Blomster. 

 Den er vel i Reglen firfliget, men hos nogle Arter, navnlig hos F. betuloides og F. Dombeyi 

 maa den dog snarere siges at være dannet af to dyblkløvede Flige. Her finder altid en 

 langt skarpere Adskillelse Sted mellem Skaalens Axedel og Skællene. Hos F. Dombeyi be- 

 staaer hver Flig af en nøgen i Spidsen tokiovel Axedel, som midt paa Ryggen bærer et 

 Skæl. Et lignende Forhold har jeg ofte fundet hos F. betuloides. Skaalen bestaaer da af 

 to Flige, som hver er delt i to trinde Grene, og ved Grunden af hver Flig sidder der ét 

 Skæl; for Resten er Axen ganske nøgen. Hos F. antarctica er hver af Skaalens fire Flige 

 ofte i Spidsen delt i to uligestore Grene (Tab. VI, fig. 10), og her findes ofte kun ét stort 

 fladt Skæl, som næsten i hele sin Længde er sammenvoxet med Axedelen (Tab. VI, fig. 11). 

 I Reglen er hver Flig dog forsynet med mange Skæl, men som deri ere væsentlig forskjel- 

 lige fra Skællene hos Nord-Bøgene, at de ere krandsstifiede (Tab. VI, fig. 3, 8, 9). Skæl- 

 lene i hver Krands ere da sjelden frie som hos F. obliqua, Cunninghami og Menziesii 

 (Tab. VI, fig. 4), men mere eller mindre sammenvoxne, saa al der i hver Rækkes Sted 



