362 32 



Denne Section danner gjennem Q. Orizabæ, mucronata og splendens Overgang til 

 den foregaaende, gjennem Q. nitens til den følgende og gjennem Q. crassipes, rugulosa og 

 confertifolia til den næstfølgende Section. De herhenhørende Arter have deres væsentligste 

 Særkjcnde i den store Afvexling, som Bladene frembyde, da der hos samme Art forekommei 

 baade tandede og helrandede Former. Arternes rette Begrændsning er derfor her forbunden 

 med den største Vanskelighed. 



§ Î. Folia subtus tomentosa vel pubescentia. 

 *) Mucronato-dentata. 

 a. splendeus Nee. DC. 109. 



— Castanea Nee. DC. 142. Liebm. et Orst. t. 8. — Q. mucronata Willd. — Q. tristis 

 Liebm. 



Var. tridens DC. Q. tridens Humb. et Bonpl. PI. æguin. t. 96. 

 Var. intégra. Q. mexicana Humb. et Bonpl. PI. æquin. t. 82. Liebm. et Ørst. 

 t. E. 



— Janisera Mart et Gal. DG. 14. Liebm. et Ørst. t. E. 



— pulchella Humb. el Bonpl. 1. c. t. 88. ' . 



**) Folia intégra. 



— crassipes Humb. et Bonpl. 1. c. t. 83. DC. 144. 



— rugulosa Mart. et Gal. DC. 146. 



— confertifolia Humb. et Bonpl. 1. c. t. 94. 



§ 2, Folia glabra, subtiis ad axillas cosfarum tomentosa vel (in Q floccoso) to 

 mento mox cadente vestita. 



ft. Orizabæ Liebm. DC. 170, tab. huj. op. IV. 



— floccosa Liebm. DC. 160. Liebm. et Ørst. t. D. 



— cbrysophylla Humb. et Bonpl. PL æguin. t. 87. DC. 753. 



— sideroxyla Humb. et Bonpl. 1. c. t. 85. DC. 111. 



— laurina Humb. et Bonpl. I.e. t. 80. DC. 112. 



— depressa Humb. et Bonpl. L c. t. 92. DC. 136. Miebm. et Ørst. t. 15. 



— barbinerns Benth. DC. 50. Liebm. et Ørst. t. E et t. 18. 3. 



— lanceolata Humb. et Bonpl. PI. æquin. t. 81. DC. 135. 



— nitens Mart et Gal. DC. 134. Liebm. et Ørst. t. 9, 10, 11. Q. commutata Liebm. 



Denne Art, der har en stor Udbredning i Mexico og forekommer under mange 

 Former, er ikke let at adskille fra den foregaaende. Ifolge De Candolie, som har havt 

 det rigeste Materiale til Sammenligning, skal den kjendes ved, at Bladene, der hos lanceo- 

 lata kun blive et Aar gamle, hos denne sidde endnu det andet Aar paa Grenen. Bladene 

 ere desuden mere tilspidsede (ikke spidse), Secundærribberne utydeligere. Tertiærribberne 



