59 389 



De Planleiiælter, som ilækk(! [limâlajas syiJlige Skraanini,', ere fulgende : 



1) Fra O' til i — 5000' tropisk Skov. Shorea danner i Forbindelse med Bar- 

 ringtonieen Careija, Cedrela og Gordonia WallicMi Hovedbestanddelen af Iloiskoven. Om 

 Vinteren slaaer Skoven tildels bladløs, navnlig paa de Steder, hvor Stercuh'a, som pranger 

 med sine høirøde Frugter, er herskende. I underskoven sees høic Bambuser, Pandanus, 

 Musa, mange Bregner, epiphytiske Orchideer, Scitamineer, Rubiaceer og Acantliaceer. Paa en 

 Høide af omtrent 4000' begynde de Planteformer at vise sig, navnlig Ege, som ere her- 

 skende i det følgende Baelte. De faa Oregnetræer voxe imellem 4000' og 7000'. Over- 

 gangen fra det ene Bælte til det andet skeer her meget gradvis. Tropiske Planteformcr, 

 som Ficus, Piper, Pathos, Palmer og Musa stige paa nogle Steder op til 6000'. 



2) Kastanie-Egenes Bælte fra 5000' til 8000'. Den aarlige Middelvarme er 

 12° C. og Regnmængden 110". Her er et meget fugtigt Klima, thi foruden i den egentlige 

 Regnlid (Mai til October) falder der nogen Regn i alle Maaneder med Undtagelse af No- 

 vember og December. Omtrent paa en Høide af 7000' udgjøre Kastanie-Egene og andre 

 Cupuliferer Vj af Høiskovens Træer, Laurineerne 'A og Magnolierne omtrent V«, og her- 

 imellem sees enkelte Exemplarer af Acer, Prunus, Pyrus, Betula og Ålnus. Underskoven 

 dannes af Buske, fornemmelig henhørende til Cornece, Caprifoliacece og Araliaceæ; men 

 især fortjener at udhæves Rhododendrerne, der om Foraaret væsentlig bidrage til al give 

 disse Skove en eiendommelig Ynde. Rhododendron arboreum, hvoraf der ved Dyrkning er 

 opstaaet de mange fra vore Drivhuse velbekjendte Varieteter, og R. argenteum, udmærket 

 ved sine store rosenrøde Knopskæl, hæve sig begge til en Hoide af 30'. i^Iærkeligst er 

 R. Dalhousiæ, som ved sin Voxemaade frembyder en særegen Interesse. Den voxer nemlig 

 i de mørkeste og fugtigste Skove, hvor de Frø, som falde til Jorden, raadne uden at spire. 

 De Frø derimod, som falde paa urene af andre Træer, Qnder her Lys nok til deres Ud- 

 vikling. Den forekommer derfor kun som Halvparasit*). 



Medens Cupulifererne i det Hele have deres Hjem i dette Bælte, er der enkelte 

 Arter, som enten gaa lavere ned, som Pasania spicata, der mest tilhører den tropisk« 

 Zone, eller høiere op, som Quercus semecarpifolia , af hvilken Hooker fandt en Varietet i 

 en Høide af 8000—10,000'. 



3) Naaletræernes Bælte fra 8000' til 12,000'. Den aarlige Middelvarme 

 omtrent som den i Skotlaud; Regnmængden meget tnindre end i del foregaaende Bælte. 

 Naaletræerne danne udelukkende eller overveiende Skoven, og her imellem sees Birk, Ahorn 

 og Pil. Tsuga Brunoniana, der opnaaer en Høide af 120' og har vidtudbredte Grene 



*) 1 Central-Amerika har jeg seet Exempler paa lignende afvigende Fortiold i Voxemaade, fremkaldte 

 af tilsvarende ydre Bitiiigelser, blandt Rubiaceeroe og Ge&neraceerne {Eavnia, Xerococcus, Colum- 

 neos sp. pi.]. 



49* 



