390 60 



ligesom Cederen, er især fremherslsemle gjeiiiieiii liele liællet. I Skove, damicde af delle 

 Naalelræ paa 8000', saa Hooker Aber. Larix Griffitim, der kun bliver 30— iO' hoi, 

 men har store Kogler, erstaltes i Vest-Himâlaja af Deodaren [Gedrus Deodara). Ogsaa 

 Ædelgran {Abies Pindrow og Welbiana), Rødgran [Picea Smithiana) og Fyr (Pinus Gerar- 

 diana og excelsa) have her deres Repræsentanter. Rhododendrerne spille i Underskoven 

 en ligesaa vigtig Rolle som I det lavere Rælte. De danne ofte iiigjennemtrængelige Krat, 

 og R. Falkoneri med store, underneden brunpletlede Blade, opnaaer en Høide af 25—30'. 



k) Fjeldvæxternes Bælte fra 12,000' lilSnelinien (15—16,000'). Som- 

 meren varer kun tre Maaneder, fra 2lde Juni til 21de September, og Klimaet viser ved sin Tør- 

 hed en Tilnærmelse til det, som hersker i Tibet. Her findes en vild og storartet Bjergnalur, 

 hvor Gletscherne, der her, ligesom andre Steder, tidligere have gaaet langt lavere ned, hæve 

 deres lodrette Vægge til en Høide af 3—4000'. Det er Arter af de samme Slægter, der 

 overalt i den nordlige Halvkugle herske nær Snegrændsen, som ogsaa her danne et lavt 

 Plantedække og udfolde deres prægtigtfarvede Blomster: Anemoner, Primulaer, Ranunkler, 

 Gentianer, Potentiller og Rhododendrer, der her ere svundne ind til faa Tommer høie 

 Dværge. Om Natlen rulle de Bladene sammen, idet Vædskerue paa Grund af den stærke 

 Ldstraaling fryse i Overfladens Celler, men om Dagen udfolde de dem igjen. Rhododendron 

 setosum og R. anthopogon udbrede en saa stærk aromatisk og bedøvende Lugt, at de for- 

 aarsage Hovedpine. 



Saaledes forholde Plantebælterne sig i den største Del af Himalaja og navnlig i 

 Sikkîtn. I Khasia derimod gjør der sig en Afvigelse herfra gjældende, som ganske svarer lil 

 den, som Sumatra viser i Forhold til Java. I Khasia ligge nemlig ifølge Hooker Plante- 

 bælterne -iOOO' lavere end i Sikkim, og det uaiilet førstnævnte ligger to Grader nærmere 

 Ækvator. Ogsaa her synes denne lavere Forekomst af Planlerne al grunde sig paa Klimaels 

 store Fugtighed. Den aarlige Regnmængde er nemlig her slørre end noget andet Sled paa 

 Jorden og udgjør 600 Tommer eller 50 Fod, ja i enkelte Aar endnu mere. Der falder under- 

 tiden i ét Døgn en større Regnmængde end i Danmark et helt Aar, og Floderne stige under- 

 tiden i 12 Timer ligesaa mange Fod. l^lautevæxten udmærker sig her ved sin overordentlige 

 Yppighed og Rigdom paa Arter. Orchideerne synes at være artrigere her, end noget andet 

 Sted paa Jorden, og dernæst Balsaminerne; desuden mange Palmer og Bambus-Arter. 

 liaslanie-Egeue (Oi/clobalanopsis oxyodon) voxe her paa 4000 — 5000' sammen med Figenarter 

 og Muskalnødlræer. — Af plantegeografiske Forhold, som ere eieudommelige for Himalaja, er der 

 endnu lo, som fortjene særlig at udhæves. Del ene er det, al Slægten Rhododendron, som 

 ellers er indskrænket lil det alpine Bælle, her forekommer i 70— 80 Arter udbredt gjennem alle 

 Bælter. Det andet, endnu langt vigtigere, beslaaer deri, al her, i en Høide af 7000— 10,000', 

 næslen alle for den nordlige Halvkugles tempererede Zone karakteristiske Slægtstyper ere 

 repræsenterede. Som Exempler herpaa skulle af Slægter af træagtige Planter, som ere 



