75 405 



niskü riüia duuiier \o(i sin yppige sledsegrunne l'lanlevæxl [Erica arborea, Ailutm, Laurus, 

 Quercus coccifera og infectoria) en skarp Modsælnini,' herlil*). 



I Lilleasien er der den mærkelige plantegeografiske Eiendominelighed, al medens 

 de med de store asiatiske Pialeaiier i Forbindelse staaende Høisletter ere trælose, findes 

 der Skovbæller baade oven over og under samme. 1 den Del af Lilleasien, som gjennem- 

 slrygcs af den 10,000 Fod høie Bjergkjæde Taurus, ere Bælterne efter Forbes's**) Under- 

 søgelser følgende: 



Det stedsegrønne Skovbælle indbefatter Lavlandet fra liysten til 1500 Fod. Sten- 

 Egen, Galæble-Egen ere her tillige med den lialeppiske Fyr og Kyst-Fyrren [Pinus mari- 

 tima Lamb.) de herskende Træer. Desuden forekommer her Ceratonia, Olea, Ficus, l'la- 

 tanen med Underskov af Cistus, Pistacia Lentiscus, Mijrtus, Styrax, Arbutus Unedo, Vitex, 

 Euphorbia dendroides o. ti. I denne Kegion dyrkes Mais, Bomuld, Ci<>-«s- Arterne , Hibi- 

 scus escidentus og Cucurbitaceer. 



Det andet Bælte, det lavere Skovbælte, ligger mellem 1500 og 3000 Fod. Skoven 

 bestaaer ogsaa her væsentlig af Ege, men andre Arter. Foruden de ægte Sav- Ege (Q. Val- 

 lonea, Ehrenbergii, Pyrami) forekommer her især mange Former af den falske Kermes-Eg 

 [Q. Calliprinos Webb. = pseudococcifera Labill.), som her erstatte den i den vestligere Del 

 af Gebetet udbredte ægte Kermes-Eg, og som af nogle Botanikere ere blevne opfattede som 

 egne Arter (Q. inops, echinata, dispar, rigida), og af Galæble-Egen {Q. Phæffingeri , tauri- 

 cola). Den haleppiske Fyr gaaer ogsaa herop; ligeledes voxer her Platanus orientalis, og 

 paa nogle Steder bestaaer Skoven fornemmelig af det orientalske Ambratræ (Liquidambar 

 orientale). Her dyrkes Vin, Tobak og Valnød. Mellem 3000 og 6000 Fod ligge de skovlose 

 Uøisletter. Floderne have her i Begelen ikke noget Aflob lil Havet, men føre deres Vand 

 til Hoislettens Indsoer. Beboerne fra Lavlandet tage herop om Sommeren for at benytte 

 de frugtbareste Egne til Kornavl, og disse Kultur-Oaser kaldes i Anatolien og Armenien 

 Yailahs. Det er perennerende urleagtige Planter af Compositeernes, Cruciferernes, Borra- 

 gineernes og Caryopbyllaceernes Familie, som her dække Bunden. Bjergskranningerne ere 

 bevoxede med Buskads dannet af Quercus infectoria [Phæffingeri), Berberis og Jasminum, 

 fruticans. 



Det øvre Skovbælle ligger mellem 6000 og 8000 Fod og dannes af Naaletræer: 

 Cedrus Libani, Sabina excelsa, Arceuthos drzipacea og Abies Cilicica. Holden mellem 8000 

 og 10000 Fod indtages af den alpine Region. Paa Bjergene i Kurdistan bestaa Skovene i 



*) Ovenstaaende Bemærkninger om Tyrkiets Flora skjldes Grisebach (Wiegmanns Archiv, 8 Jahrg., 



2 Band, 1S42 p. 433). 

 **) Travels in Ljcia, Milyas and the Cibyratis. London 1847. Botanj: Vol. 2, p. 129—103. — Wieg- 

 manns Archiv 1848, p. 280. 



51* 



